Jurisdiction: civil
Date: 2021-01-04 00:00:00

Позивач звернувся до суду із зазначеним позовом. В обґрунтування заявлених вимог зазначає, що 24 вересня 2019 року йому від знайомого стало відомо, що належне йому та [PERSON] нежиле приміщення, розташоване за адресою: [ADDRESS] , відчужується на офіційному сайті Державного підприємства «СЕТАМ». 24 вересня 2019 року він звернувся до державного реєстратора для одержання інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна. 08 жовтня 2019 року позивач звернувся до державного виконавця Інгулецького ВДВС Калугіної А. та 15 жовтня 2019 року отримав від неї Акт про реалізацію предмета іпотеки, відповідно до якого 1/3 частина вищезазначеного приміщення була реалізована на аукціоні арештованого нерухомого майна, лот № 369455. Продаж майна здійснювався у межах виконавчого провадження № 56956671, відкритого на підставі виконавчого листа № 214/7927/15-ц 2/213/70/17 від 10 липня 2018 року, виданого Апеляційним судом Дніпропетровської області, про солідарне стягнення з позивача та [PERSON] на користь ТОВ «Фінансова компанія «Форінт» заборгованості за кредитним договором № S014/03-03/130 від 06 березня 2008 року станом на 21 грудня 2015 року, а саме: заборгованість за процентами у сумі 2425 доларів США, пеня за прострочення сплати процентів - 9515,11 грн, зокрема з іпотекодавця [PERSON] 1093677 грн. Відповідно до акту стартова ціна об`єкту становить 457333 грн, ціна продажу 457333 грн, сума сплаченого гарантійного внеску 22866,65 грн. У торгах брав участь лише один учасник за № 6 - [PERSON] , яким 18 вересня 2019 року сплачено кошти на депозитний рахунок Інгулецького ВДВС у розмірі 217233,65 грн та додаткової винагороди на рахунок організатора торгів - 22866,65 грн. Вважає, що торги відбулися з порушенням норм законодавства з огляду на таке. Державним виконавцем не було оформлено у встановлений законом строк всі процесуальні документи, окрім акту про реалізацію предмета іпотеки, який також було оформлено невчасно та зі значними помилками. Зокрема, державним виконавцем не було складено Протокол про проведення публічних торгів з реалізації арештованого нерухомого майна, що є предметом іпотеки. Позивачу не повідомлено, чи видавалося свідоцтво про право власності на зазначений об`єкт та чи здійснена реєстрація цього права у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно. Позивач не був повідомлений ані про оцінку майна для проведення торгів, ані про проведення торгів. 19 лютого 2019 року державний виконавець провів опис і наклав арешт на зазначене нежитлове приміщення. 08 серпня 2019 року Інгулецьким ВДВС подано заявку на реалізацію арештованого майна, але в зазначеній заявці державним виконавцем зазначено виконавче провадження № 56994141, а в постанові про призначення суб`єкта оціночної діяльності, звіті про оцінку та акті про реалізацію предмета іпотеки - № 56956671. 16 вересня 2019 року відбулися прилюдні торги, про що державним виконавцем складено акт. Державним виконавцем незаконно реалізовано предмет іпотеки в межах виконавчого провадження про стягнення заборгованості. Так, згідно з ч. 8 ст. 54 Закону України «Про виконавче провадження» примусове звернення стягнення на предмет іпотеки здійснюється державним виконавцем з урахуванням положень Закону України «Про іпотеку». Усупереч вимогам ст. 43 Закону України «Про іпотеку» матеріали виконавчого провадження не містять доказів надходження до відділення зв`язку повідомлень позивачу та отриманням ним будь-яких повідомлень. Інформаційне повідомлення про проведення спірних торгів свідчить, що повідомлення про продаж іпотечного нерухомого майна не містить відомості про строки сплати гарантійного внеску учасника прилюдних торгів, що є порушенням законодавства і суттєвим порушенням процедури торгів. Таким чином, електронні торги відбулися з істотними порушеннями процедури проведення, наслідком чого є недійсність торгів. Крім того, зазначає, що положення Закону України «Про виконавче провадження» допускають звернення стягнення на предмет іпотеки в ході процедури виконавчого провадження без відповідного рішення в межах процедури стягнення коштів з іпотекодавця на користь іпотекодержателя. Якщо судовим рішенням стягнуто кредитну заборгованість, то суд не може змінити спосіб виконання такого рішення суду на звернення стягнення на предмет іпотеки, оскільки рішення про стягнення заборгованості має виконуватися за рахунок усього майна, що належить боржнику. Також державним виконавцем при оформленні документів для проведення торгів було допущено багато помилок та неточностей. Так, боржника не було повідомлено про перерахунок коштів стягувача в порушення ч. 12 ст. 26 Закону України «Про виконавче провадження»; не повідомлено про оцінку майна всупереч положенням ч. 5 ст. 27 Закону України «Про виконавче провадження»; проігноровано наявність помилки в договорі іпотеки, де неправильно зазначено прізвища іпотекодавців як « [PERSON] » та « [PERSON] » замість « [PERSON] » та « [PERSON] »; здійснювалося втручання в реєстр прав власності на нерухоме майно, заборон та іпотек, незважаючи на існування заборони вчинення реєстраційних дій; в заявці на реалізацію арештованого майна від 08 серпня 2019 року здійснено неналежним чином оформлені виправлення в даті складання заявки, як зберігача зазначено [PERSON] , який діяв від імені позивача в суді на підставі довіреності, яка втратила чинність 14 квітня 2019 року, та якому не було надано право на представництво з приводу проведення виконавчих дій та бути зберігачем, не правильно зазначено дату договору іпотеки; в акті про реалізацію предмета іпотеки не правильно зазначено ціну продажу та суму сплаченого гарантійного внеску, зазначено суму за реалізацію 2/3 частини об`єкту замість 1/3, неправильно зазначено нотаріуса, який посвідчував договір іпотеки. За таких суттєвих порушень норм чинного законодавства просить визнати недійсними із застосуванням наслідків недійсності правочину електронні торги з реалізації нерухомого майна, а саме: 1/3 частини нежитлового приміщення, розташованого за адресою: [ADDRESS] ; визнати недійсним протокол за результатами проведення прилюдних торгів з реалізації; визнати незаконним акт реалізації предмета іпотеки, складений 15 жовтня 2019 року державним виконавцем Калугіною Анастасією Ігорівною, затверджений в.о. начальника Інгулецького відділу державної виконавчої служби міста Кривий Ріг Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області про реалізацію нерухомого майна - 1/3 частина нежитлового приміщення, розташованого за адресою: [ADDRESS] . Представник Інгулецького ВДВС надав відзив на позов, позовні вимоги не визнає. Зазначає, що на виконанні у відділі знаходиться зведене виконавче провадження № 56994141, до складу якого входять виконавчі провадження на загальну суму боргу 1108459,15 грн, а саме: ВП № 56956671, ВП № 56957642, ВП № 56950127. Виконавче провадження № 56956671 відкрито на підставі виконавчого листа № 214/7927/15-ц 2/213/70/17 від 10 липня 2018 року про солідарне стягнення з [PERSON] та [PERSON] на користь ПАТ «Райффайзен Банк Аваль» заборгованості за кредитним договором № S014/03-03/131 від 06 березня 2008 року на основі Генеральної угоди № S014/03-03/130 від 05 березня 2008 року станом на 21 грудня 2015 року, а саме: заборгованість за кредитом у сумі 38011,51 доларів США, заборгованість за процентами у сумі 2425 доларів США, пеня за прострочення сплати процентів - 9515,11 грн. Виконавче провадження № 56957642 відкрито підставі виконавчого листа № 214/7927/15-ц 2/213/70/17 від 10 липня 2018 року про стягнення з [PERSON] та [PERSON] на користь ПАТ «Райффайзен Банк Аваль» судових витрат зі сплати судового збору за подання апеляційної скарги в сумі 15486,05 грн по 7743 грн з кожного. Виконавче провадження № 56950127 відкрито підставі виконавчого листа № 214/7927/15-ц 2/213/70/17 від 10 липня 2018 року про стягнення з [PERSON] та [PERSON] на користь ПАТ «Райффайзен Банк Аваль» судових витрат зі сплати судового збору за подання апеляційної скарги в сумі 15486,05 грн по 7743 грн з кожного. Державним виконавцем для повного та своєчасного виконання рішення суду винесено постанову про арешт майна від 13 серпня 2018 року. 24 вересня 2018 року згідно з ухвалою Інгулецького районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 07 вересня 2018 року замінено стягувача у виконавчому провадженні № 56956671 на ТОВ «ФК «ФОРІНТ». 19 лютого 2019 року державним виконавцем винесена постанова про опис та арешт майна боржника. 04 квітня 2019 року державним виконавцем винесена постанова про призначення суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання для участі у виконавчому провадженні для оцінки 1/3 частини нежитлового приміщення, розташованого за адресою: [ADDRESS] . 16 липня 2019 року відповідно до експертної оцінки, проведеної суб`єктом оціночної діяльності [PERSON] , згідно з якої вартість оціненого майна становить 228667 грн, сторонам виконавчого провадження надіслано повідомлення про оцінку арештованого майна. 08 серпня 2019 року до Державного підприємства «СЕТАМ» направлена заявка на реалізацію арештованого майна - 1/3 частини нежитлового приміщення, розташованого за адресою: [ADDRESS] . Згідно з протоколом № 431798 проведення електронних торгів по лоту № 369455 переможець торгів - [PERSON] . Грошові кошти в сумі 213350,71 грн, що надійшли 18 вересня 2019 року на депозитний рахунок до Інгулецького ВДВС були перераховані на рахунок стягувача. 15 жовтня 2019 року державним виконавцем було складено акт про реалізацію предмета іпотеки. Акт був виданий боржнику та переможцю у цей же день. Зазначає, що, ставлячи перед судом вимогу про визнання недійсними прилюдних торгів, позивач підставою для задоволення позову помилково зазначає порушення, вчинені державним виконавцем у ході примусового виконання. Проте, можливі порушення, допущені державним виконавцем при здійсненні своїх повноважень, передбачених Законом України «Про виконавче провадження», можуть бути оскаржені в порядку, передбаченому цим Законом. Вважає, що викладені фактичні обставини свідчать, що ні з боку виконавця, ні з боку ДП «СЕТАМ» не було допущено жодних порушень, торги були проведені з урахуванням вимог, встановлених нормами чинного законодавства, тому підстав для визнання їх недійсними немає. Позивач не навів конкретних порушень та доводів, що порушення могли вплинути на результат торгів, що є головною умовою для визнання торгів недійсними. Позивач надав відповідь на відзив Інгулецького ВДВС. Зазначає, що представник відповідач не коментує порушення, вчинені з їх боку, зокрема: державним виконавцем не було оформлено у встановлений законом строк всіх процесуальних документів, окрім акту про реалізацію предмета іпотеки, який також було оформлено невчасно та із значними помилками, зокрема державним виконавцем не було складено протокол про проведення публічних торгів з реалізації арештованого майна, не повідомлено, чи видавалося свідоцтво про право власності на майно, чи зареєстровано право власності, не повідомлено про оцінку майна та про проведення торгів; державним виконавцем було незаконно реалізовано предмет іпотеки в межах виконання провадження про стягнення заборгованості. Державним виконавцем до відзиву додано протокол № 431798 проведення електронних торгів, який не надавався та не надсилався боржнику. Крім того, виконавча служба у відзиві не звертає уваги на порушення вимог ч. 2 глави 7 Порядку щодо того, що реалізація предмета іпотеки здійснюється відповідно до вимог цього Порядку з урахуванням особливостей, визначених цим пунктом та Законом України «Про іпотеку». Так, в матеріалах виконавчого провадження відсутнє підтвердження про публікації в засобах масової інформації за місцезнаходженням предмета іпотеки про проведення торгів. Організатором не повідомлено про день та час проведення електронних торгів та про початкову ціну продажу майна. У протоколі за результатами проведення торгів відсутній підпис Організатора. У п. 1.5 договору іпотеки зазначено, що заставна вартість предмета іпотеки визначається сторонами в сумі 174160 доларів США. Тому вважає, що на момент укладення договору іпотеки вартість предмета іпотеки була на 193508 грн більше від оціночної вартості реалізації і вартість предмета іпотеки навмисно занижена. Протокол електронних торгів позивач не отримував і інформація щодо його відправлення в строк відсутня. Всупереч вимогам Порядку акт про реалізацію предмета іпотеки складено виконавцем 15 жовтня 2019 року, а кошти від реалізації надійшли 26 вересня 2019 року та 02 жовтня 2019 року. Крім того, ці платіжні доручення не можуть бути належним доказом, оскільки в них відсутні обов`язкові реквізити: дата одержання банком; відомості про платника; підпис; печатка; дата проведення операції банком; неправильно зазначено призначення платежу; на платіжному доручення від 26 вересня 2019 року відсутня дата. Позивач так і не отримав нотаріально засвідчену копію акту про реалізацію предмета іпотеки. Сплачена переможцем сума (208530,21 грн) не відповідає ціні продажу (228667 грн). Тому згідно з Порядком попередні цінові пропозиції переможця, що не сплатив належної грошової суми за придбане майно, не враховуються. У цьому випадку Організатор вносить відповідні відомості до Системи й засобами Системи формує новий протокол електронних торгів, який повинен містити, крім передбаченої інформації, також інформацію про невнесення попередньо визначеним переможцем електронних торгів належної грошової суми в строки, передбачені п. 1 розділу Х Порядку, та про визнання наступного учасника цих електронних торгів новим переможцем електронних торгів. Цей протокол розміщується Системою на Веб-сайті, в особистому кабінеті наступного учасника цих електронних торгів, визначеного новим переможцем електронних торгів, та особистому кабінеті відділу державної виконавчої служби (приватного виконавця), яким майно передано на реалізацію. Уразі невнесення наступником учасником. Визначеним новим переможцем, усієї належної грошової суми в установлені строки, відповідні дії повторюються для наступного учасника. Крім того, сума сплаченого гарантійного внеску в Протоколі № 431798 становить 11433,35 грн, а в акті про реалізацію предмета іпотеки - 22866,65 грн. Представник ДП «СЕТАМ» надав відзив на позов. Позовні вимоги не визнає. Зазначає, що 15 серпня 2019 року на підставі заявки Інгулецького ВДВС внесено інформацію про реалізацію арештованого майна іпотеки - 1/3 частини нежитлового приміщення магазину літ. А-1 загальною площею 134,8 кв.м за адресою: [ADDRESS] (лот № 369455). Торги по лоту № 369455 призначено до проведення на 16 вересня 2019 року. Торги з реалізації арештованого майна відбуваються згідно з приписами Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України 29 вересня 2016 року № 2831/5. ці торги пройшли успішно, про що було складено протокол проведення електронних торгів № 431798, переможцем торгів став учасник № 6. ДП «СЕТАМ» було дотримано приписи п. 2 розділу VII Порядку, згідно з якими реалізація предмета іпотеки здійснюється відповідно до вимог Порядку з урахуванням особливостей, визначених цим пунктом та Законом України «Про іпотеку». На виконання приписів чинного законодавства ДП «СЕТАМ» розмістило оголошення про проведення електронних торгів за лотом № 369455 в двох друкованих засобах масової інформації: в газеті «Варіанти» від 19 серпня 2019 року № 30 та газеті «Авізо» від 20 серпня 2019 року № 32. Листом від 16 серпня 2019 року № 8910/17-18-19 ДП «СЕТАМ» надіслано повідомлення всім учасникам виконавчого провадження про час, дату, місце проведення електронних торгів арештованим майном (за лотом № 369455). Отже, організатором торгів було дотримано правила Порядку та Закону України «Про іпотеку» під час їх проведення. Згідно з п. 11 розділу ІІІ Порядку інформація про майно, включене до лота, виставленого на електронні торги (торги за фіксованою ціною), вноситься Організатором згідно з документами, наданими відповідно до пунктів 2, 3 розділу II цього Порядку. Відповідно до п. 3, 4 розділу ІІ Порядку державний виконавець у строк не пізніше п`яти робочих днів після закінчення десятиденного строку для подання заперечень сторін виконавчого провадження проти визначення вартості (оцінки) майна у разі відсутності таких заперечень готує проект заявки на реалізацію арештованого майна, який містить інформацію, передбачену абзацами третім - шістнадцятим пункту 2 цього розділу, і направляє його начальнику відділу державної виконавчої служби, якому він безпосередньо підпорядкований, для підписання та передачі до Системи для проведення реалізації майна. Начальник відділу державної виконавчої служби після отримання проекту заявки та документів щодо передачі майна на реалізацію у строк до трьох робочих днів перевіряє ці документи на відповідність вимогам законодавства, наявність відомостей про місце зберігання й демонстрації майна та у разі виявлення порушень визначає їх перелік та встановлює строк для усунення порушень, який сне повинен перевищувати трьох робочих днів, а у разі, якщо відповідно до законодавства реалізація майна неможлива, документи щодо передачі майна на реалізацію повертаються державному виконавцю, який їх подав, із зазначенням визначених законодавством підстав, що унеможливлюють реалізацію майна. У разі встановлення відповідності документів вимогам законодавства чи після приведення їх у відповідність до вимог законодавства начальник відділу державної виконавчої служби підписує заявку на реалізацію арештованого майна та надсилає її Організатору в електронному вигляді через особистий кабінет відділу державної виконавчої служби для внесення інформації про проведення електронних торгів у Систему. Відповідно до абзацу 4 пункту 4 Порядку перевірка змісту заявки на відповідність вимогам законодавства Організатором не здійснюється. За відповідність документів, на підставі яких вноситься інформація до Системи, а також за достовірність інформації, зазначеної у заявці, відповідають посадові особи відповідного органу державної виконавчої служби. Порушення Закону України «Про виконавче провадження» має місце тільки на стадії підготовки та передачі майна на реалізацію, обов`язки з виконання яких покладено на органи державної виконавчої служби, дії яких мають самостійний спосіб оскарження і не можуть бути підставою для визнання електронних торгів недійсними. Таким чином, вважає, що посилання позивача на дії державного виконавця як на підставу для визнання електронних торгів недійсними є безпідставними, оскільки надання оцінки діям органів державної влади не може відбуватися в межах розгляду цивільної справи про визнання електронних торгів недійсними, а тільки в межах скарги на дії державного виконавця. Зазначає, що в п. 45 постанови Верховного Суду від 02 травня 2018 року викладено позицію щодо того, що визначення вартості майна не входить до предмету доказування у справі про визнання електронних торгів недійсними. Посилається на правові висновки Верховного Суду України щодо того, що головною умовою, яку повинні встановити суди, є наявність порушень, що могли вплинути на результати торгів, тобто не тільки недотримання норм закону під час проведення прилюдних торгів, а й порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює, способом захисту яких є визнання прилюдних торгів недійсними. Також суди повинні встановити, чи мало місце порушення вимог нормативних актів при проведенні прилюдних торгів; чи вплинули ці порушення на результат торгів; чи мало місце порушення прав і законних інтересів позивач, які оспорюють результати торгів. Зазначає, що позивачем не надано доказів чи підтвердження порушення Порядку в вході проведення торгів, що ці порушення вплинули на результат торгів, під час торгів були порушені права позивача. Просить відмовити у задоволенні позову. Також надав клопотання про розгляд справи без участі представника відповідача. Відповідач [PERSON] надав заяви про розгляд справи за його відсутністю, позов не визнає. Зазначив, що торги з реалізації майна пройшли без порушень, протокол, складений за результатами проведення прилюдних торгів, та акт з реалізації предмету іпотеки є законними, позов є надуманим, безпідставним та поданий з метою уникнути відповідальності перед кредитором та затягнути процес передачі реалізованого предмета іпотеки новому власнику - переможцю торгів. Зазначає, що він є переможцем торгів. Про реалізацію зазначеного майна він дізнався з оголошення, розміщеного в засобах масової інформації, а взяв участь у торгах, які проводилися ДП «СЕТАМ». Відповідно до протоколу № 431798 від 16 вересня 2019 року проведення електронних торгів [PERSON] отримав перемогу з ціновою пропозицією 228667 грн. Зазначена сума була ним сплачена у повному обсязі. Але позивачем вживаються активні заходи з перешкоджання оформлення ним права власності на зазначений об`єкт та недопущення його в приміщення придбаного майна. Надав заперечення, аналогічні викладеним у відзивах інших відповідачів. Представник третьої особи надав відзив на позов, який з огляду на процесуальний статус учасника справи сприймається судом як пояснення третьої особи. Зазначає, що заперечує проти задоволення позову. Вважає, що позов не містить конкретизацію норм законодавства, які були порушені під час проведення оспорюваних електронних торгів, та підстав для визнання торгів недійсними. Участь одного учасника в торгах не є підставою для визнання торгів недійсними, крім того, в торгах брали участь дві особи. Зазначає, що твердження позивача про відсутність в Інформаційному повідомленні відомостей про строки сплати гарантійного внеску учасника прилюдних торгів не відповідає дійсності, оскільки така вимога передбачена для повідомлень з фіксованою ціною, а така інформація надсилається засобами електронного зв`язку всім учасникам, які бажають взяти участь у торгах. Об`єкт, що був реалізований на торгах, перебував в іпотеці ТОВ «ФК «ФОРІНТ», яке набуло право вимоги до позивача за кредитним договором та договором іпотеки від АТ «Райффайзен Банк Аваль» та підтверджується відповідними записами в доданому до заяви про забезпечення в державному реєстрі речових прав на нерухоме майно. Кошти від реалізації надійшли від іпотекодержаеля та були зараховані в рахунок забезпечених іпотекою зобов`язань позивача. Чинним законодавством не передбачена норма, відповідно до якої заборонено звертати стягнення на предмет іпотеки в рамках відкритого виконавчого провадження на користь іпотекодержателя на підставі рішення суду про стягнення заборгованості за зобов`язаннями, які забезпечені такою іпотекою. Виходячи зі змісту ч. 1 ст. 215 ЦК України, підставами недійсності укладеного за результатами прилюдних торгів правочину є недодержання вимог закону в момент його укладення, тобто безпосередньо за результатами прилюдних торгів, тому підставами для визнання прилюдних торгів недійсними є порушення встановлених законодавством правил проведення торгів, визначених Законом України «Про іпотеку» та Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України 29 вересня 2016 року № 2831/5, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 30 вересня 2016 року за № 1301/29431. Позивач підставою для задоволення позову помилково зазначає порушення, вчинені державним виконавцем у ході примусового виконання. Проте позивач не навів конкретних порушень та доводів, що порушення могли вплинути на результат торгів. Зазначає, що головною умовою, яку повинні встановити суди, є наявність порушень, що могли вплинути на результат торгів, недотримання норм закону при проведенні електронних прилюдних торгів, а й порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює, способом захисту яких є визнання прилюдних торгів недійсним. Також суду надано доповнені пояснення. Представник третьої особи зазначає, що позовна заява зводиться до оскарження дій державних виконавців в рамках виконавчого провадження щодо стягнення заборгованості з позивача як боржника, однак такий спосіб захисту порушеного права згідно з чинним законодавством має інший механізм його захисту. Вбачаючи в діях або бездіяльності державного виконавця порушення своїх прав чи свобод, [PERSON] повинен був звернутися до суду зі скаргою на дії виконавця, а не із позовом, як в цьому випадку, що свідчить про неправильно обраний спосіб захисту свого права. Позивач фактично в непередбачений нормами чинного законодавства спосіб намагається оскаржити дії державного виконавця у відповідному виконавчому провадженні, що передували процедурі електронних торгів, а не власне результати електронних торгів. Дії державного виконавця щодо визначення вартості майна боржника у виконавчому провадженні є підготовчими діями з метою проведення прилюдних торгів, які не стосуються правил проведення прилюдних торгів та мають самостійний спосіб та строки оскарження, а відтак не можуть бути підставою для визнання прилюдних торгів недійсними, якщо не визнано незаконними в зазначений спосіб. Будь-які порушення Закону України «Про виконавче провадження» на стадії підготовки та передачі майна на реалізацію, обв`язки з виконання яких покладено на органи державної виконавчої служби, мають самостійний спосіб оскарження і не можуть бути підставою для визнання електронних торгів недійсними. Зазначає, що визначення вартості майна не входить до предмету доказування у справі про визнання електронних торгів недійсними. Позивачу у справах про визнання торгів недійсними необхідно довести наявність трьох складових елементів та причинно-наслідкового зв`язку між ними: порушення процедури торгів, вплив цих порушень на результат торгів, порушення прав скаржника внаслідок результату торгів, що позивачем зроблено не було. 18 лютого 2020 до суду надійшли пояснення третьої особи за результатами ознайомлення з відзивами відповідачів 1 та 2 та відповіддю на відзив позивача. Окрім охоплених попередніми поясненнями питань, зазначає, що положення Закону України «Про виконавче провадження» дозволяють державному виконавцю передавати на реалізацію предмет іпотеки в ході примусового виконання рішень судів про стягнення на користь іпотеко держателя заборгованості, яка випливає із забезпечених іпотекою зобов`язань. З приводу зазначеного висловився Верховний Суд України в постанові № 6-54цс16 від 27 квітня 2016 року. Також спростовує твердження позивача щодо не опублікування в засобах масової інформації повідомлення про проведення торгів. Зазначає, що законодавством не передбачена передача таких оголошень до матеріалів виконавчого провадження. Щодо твердження позивача про відсутність строків сплати гарантійного внеску зазначає, що в оголошенні з сайту організатора викладено зазначені строки. Протокол № 431798 проведення прилюдних торгів оформлено належним чином. Виконавчі дії проведені державним виконавцем належним чином та не вплинули на результат проведених електронних торгів. Ухвалами від 08 листопада 2019 року та 18 листопада 2019 року задоволено клопотання представника позивача про забезпечення позову. Ухвалою від 08 листопада 2019 року витребувано докази. Постановою Дніпровського апеляційного суду від 03 березня 2020 року змінено ухвалу від 08 листопада 2019 року та постановлено нову в частині відмові у забезпеченні позову шляхом заборони Інгулецькому відділу державної виконавчої служби міста Кривий Ріг Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області проводити подальше стягнення, оформлення документів та здійснення певних виконавчих дій у межах виконавчого провадження № 56956671. Ухвалою від 14 травня 2020 року скасовано захід забезпечення позову у вигляді арешту. За клопотанням представника третьої особи витребувано докази. Позивач та його представник у судове засідання не з`явилися, про дату, часта місце розгляду справи повідомлені належним чином та своєчасно. Судом відмовлено у задоволенні клопотання про відкладення розгляду справи. Відмовлено у задоволенні клопотання про заміну неналежного відповідача згідно з ч. 2 ст. 51 ЦПК України з огляду на недоведеність обставин, передбачених ч. 3 ст. 51 ЦПК України. Представники Інгулецького ВДВС у судовому засіданні позовні вимоги не визнали, просять відмовити у задоволенні позову. Підтвердили позицію, викладену у відзиві. Представники третьої особи у судовому засіданні заперечували проти задоволення позову, підтвердили обставини, викладені у поясненнях. Вислухавши учасників справи, дослідивши матеріали справи та матеріали виконавчого провадження, суд вважає встановленими такі обставини. 05 березня 2008 року між ВАТ «Райффайзен Банк Аваль» та [PERSON] та [PERSON] укладено договір іпотеки № S014/03-03/130/1, за умовами якого забезпечується вимоги іпотекодержателя, що витікають з Генеральної угоди № S014/03-03/130 від 05 березня 2008 року. Боржником зазначено [PERSON] . Предметом іпотеки є нежитлове приміщення за адресою: [ADDRESS] , 1/3 частина якого належить [PERSON] та 2/3 частини - [PERSON] . Судом встановлено, що прізвище іпотекодавців зазначено з помилками, проте зазначено їхні серії та номер паспортів та ідентифікаційні номери. Довіреністю від 14 квітня 2016 року, посвідченої приватним нотаріусом Криворізького міського нотаріального округу Дніпропетровської області Кульбідою Є.М., [PERSON] уповноважив [PERSON] представляти його інтереси. Строк дії довіреності - до 14 квітня 2019 року. На виконанні в Інгулецькому ВДВС знаходиться зведене виконавче провадження № 56994141 стосовно боржника [PERSON] , до складу якого входять виконавчі провадження на загальну суму боргу 1108459,15 грн, а саме: ВП № 56956671, ВП № 56957642, ВП № 56950127. Виконавче провадження № 56956671 відкрито на підставі виконавчого листа № 214/7927/15-ц 2/213/70/17 від 10 липня 2018 року про солідарне стягнення з [PERSON] та [PERSON] на користь ПАТ «Райффайзен Банк Аваль» заборгованості за кредитним договором № S014/03-03/131 від 06 березня 2008 року станом на 21 грудня 2015 року, а саме: заборгованість за кредитом у сумі 38011,51 доларів США, заборгованість за процентами у сумі 2125 доларів США, пеня за прострочення сплати процентів - 9515,11 грн. Виконавче провадження № 56950127 відкрито підставі виконавчого листа № 214/7927/15-ц 2/213/70/17 від 10 липня 2018 року про стягнення з [PERSON] та [PERSON] на користь ПАТ «Райффайзен Банк Аваль» судових витрат зі сплати судового збору за подання апеляційної скарги в сумі 15486,05 грн в рівних частинах, по 7743 грн з кожного. Виконавче провадження № 56957642 відкрито підставі виконавчого листа № 214/7927/15-ц 2/213/70/17 від 10 липня 2018 року про стягнення з [PERSON] та [PERSON] на користь ПАТ «Райффайзен Банк Аваль» судових витрат зі сплати судового збору за подання позову в сумі 14078,23 грн в рівних частинах, по 7039,12 грн з кожного. Копії постанов надсилалися позивачу. 13 серпня 2018 року головним державним виконавцем Інгулецького ВДВС Терещенко Ю.В. винесена постанова про арешт майна боржника: накладено арешт на все майно, що належить [PERSON] , у межах суми звернення стягнення з урахуванням витрат виконавчого провадження в сумі 1220205,06 грн. 24 вересня 2018 року на підставі ухвали Інгулецького районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 07 вересня 2018 року головним державним виконавцем Інгулецького ВДВС Терещенко Ю.В. замінено стягувача у виконавчому провадженні № 56956671 з ПАТ «Райффайзен Банк Аваль» на ТОВ «ФК «ФОРІНТ». 19 лютого 2019 року головний державним виконавцем Інгулецького ВДВС Терещенко Ю.В. у рамках виконавчого провадження № 56956671 винесена постанова про опис та арешт майна [PERSON] - спірного майна. На описане майно накладене арешт та встановлено обмеження - заборона відчуження. Відповідальним зберігачем призначено представника [PERSON] - [PERSON] . Сторонам виконавчого провадження роз`яснено можливість у 10-денний строк з дня винесення постанови досягти згоди щодо вартості майна та необхідності письмово повідомити про це виконавця. Копії постанови надіслано сторонам виконавчого провадження. 04 квітня 2019 року головний державним виконавцем Інгулецького ВДВС Терещенко Ю.В. № 56956671 винесена постанова про призначення суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання [PERSON] для участі у виконавчому провадженні для оцінки 1/3 частини нежитлового приміщення, вбудованого в житловий будинок, загальною площею 134,8 кв.м. Згідно з висновками про вартість майна від 09 липня 2019 року ринкова вартість 1/3 частини нежитлового приміщення, розташованого за адресою: [ADDRESS] , приміщення 81 - 228667 грн без ПДВ. 18 липня 2019 року Інгулецьким ВДВС [PERSON] та ТОВ «ФК «ФОРІНТ» надіслано повідомлення про оцінку арештованого майна від 16 липня 2019 року. 08 серпня 2019 року Інгулецьким ВДВС до Державного підприємства «СЕТАМ» направлена заявка на реалізацію арештованого майна - 1/3 частини нежитлового приміщення, розташованого за адресою: [ADDRESS] . 16 серпня 2019 року ДП «СЕТАМ» сторонам виконавчого провадження та Інгулецькому ВДВС надіслано повідомлення про реалізацію предмета іпотеки шляхом проведення електронних торгів із зазначенням дати та часу проведення електронних торгів (16 вересня 2019 року) та початкової ціни продажу майна (228667 грн). ДП «СЕТАМ» розмістило оголошення про проведення електронних торгів за лотом № [NUMBER] в газеті «Варіанти» від 19 серпня 2019 року № 30 та газеті «Авізо» від 20 серпня 2019 року № 32. Згідно зі свідоцтвами про державну реєстрацію друкованого засобу масової інформації газета «Авізо» та «Варіанти» є місцевими, для населення Дніпропетровської області. 13 вересня 2019 року [PERSON] на рахунок ДП «СЕТАМ» сплачено 11433,35 грн як гарантійний внесок за участь у торгах. Згідно з протоколом № 431798 16 вересня 2019 року проведено електронних торгів по реєстраційному номеру лота № 369455 з реалізації спірного майна. Стартова ціна - 228667 грн, ціна продажу - 228667 грн. Сума сплаченого гарантійного внеску 11433,35 грн. Переможець торгів - учасник № 6 [PERSON] . Сума, яку необхідно перерахувати на рахунок продавця - 217233,65 грн. зазначені суми необхідно було сплатити переможцем до 30 вересня 2019 року. Протокол надіслано Інгулецькому ВДВС 25 вересня 2019 року. 18 вересня 2019 року [PERSON] сплатив на рахунок Інгулецького ВДВС 217233,65 грн. Згідно з розпорядженням № 56956671 від 24 вересня 2019 року грошові кошти в сумі 213350,71 грн 18 вересня 2019 року надійшли на рахунок Інгулецького ВДВС. 26 вересня 2019 року грошові кошти в сумі 193567 грн Інгулецьким ВДВС перераховані на рахунок ТОВ «ФК «ФОРІНТ», 02 жовтня 2019 року - 3529,86 грн. Постановою державного виконавця ІнгулецькогоВДВС Калугіної А.І. від 11 жовтня 2019 року знято арешт з реалізованого майна. 15 жовтня 2019 року державним виконавцем Інгулецького ВДВС Калугіною А. складено акт про реалізацію предмета іпотеки. 15 жовтня 2019 року акт про реалізацію отримали боржник та переможець та він був надісланий стягувачу. 16 жовтня 2019 року приватним нотаріусом Криворізького міського нотаріального округу Дніпропетровської області Кульбідою Є.М. видано свідоцтво про право власності на спірне майно на ім`я [PERSON] . Право власності не зареєстровано. Позивач з 18.09.2019 по 17.10.2019 станом на 21.10.2019 неодноразово подавав державному реєстратору заяви про заборону вчинення реєстраційних дій. Постановою державного виконавця ІнгулецькогоВДВС Калугіної А.І. від 01 листопада 2019 року накладено арешт на все майно [PERSON] . Викладеним обставинам відповідають правовідносини, що витікають з права оскарження результатів електронних торгів. Відповідно до ч. 1 ст. 57 Закону України "Про виконавче провадження" визначення вартості майна боржника здійснюється за взаємною згодою сторонами виконавчого провадження. При цьому, з згідно ч. 2 ст. 57 Закону України "Про виконавче провадження" у разі якщо сторони виконавчого провадження, а також заставодержатель у 10-денний строк з дня винесення виконавцем постанови про арешт майна боржника не досягли згоди щодо вартості майна та письмово не повідомили виконавця про визначену ними вартість майна, виконавець самостійно визначає вартість майна боржника. Таким чином, сторони виконавчого провадження, а також заставодержатель у випадку, якщо він не є стороною виконавчого провадження, мають право визначити вартість майна боржника за взаємною згодою між собою, про що зобов`язані повідомити державного виконавця у 10-денний строк з дня винесення ним постанови про арешт такого майна боржника. Судом не встановлено, що сторонами виконавчого провадження було узгоджено вартість спірного майна боржника та, відповідно, повідомлено державного виконавця про таке узгодження у встановлений законом порядок, а встановлена в договорі іпотеки заставна вартість такого майна не є згодою, про яку йдеться у частинах 1 та 2 ст. 57 Закону України "Про виконавче провадження". Відповідно до ч. 3 ст. 57 Закону України "Про виконавче провадження" у разі, якщо сторони виконавчого провадження не дійшли згоди щодо визначення вартості майна, визначення вартості майна боржника здійснюється виконавцем за ринковими цінами, що діють на день визначення вартості майна. Для проведення оцінки за регульованими цінами, оцінки нерухомого майна, транспортних засобів, повітряних, морських та річкових суден виконавець залучає суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання. Частиною 5 статті 57 Закону України "Про виконавче провадження" визначено, що виконавець повідомляє про результати визначення вартості чи оцінки майна сторонам не пізніше наступного робочого дня після дня визначення вартості чи отримання звіту про оцінку. У разі, якщо сторони не згодні з результатами визначення вартості чи оцінки майна, вони мають право оскаржити їх у судовому порядку в 10-денний строк з дня отримання відповідного повідомлення. Сторона вважається ознайомленою з результатами визначення вартості чи оцінки арештованого майна, якщо їй надіслано повідомлення про результати визначення вартості чи оцінки майна за адресою, зазначеною у виконавчому документі, або за місцем фактичного проживання чи перебування такої сторони, достовірно встановленим виконавцем. Оскарження в судовому порядку результатів визначення вартості чи оцінки майна не зупиняє передачі майна на реалізацію, крім випадків зупинення передачі майна на реалізацію судом. Таким чином, у разі незгоди з результатами визначення вартості чи оцінки майна, сторони виконавчого провадження мають право оскаржити їх у судовому порядку в 10-денний строк з дня отримання відповідного повідомлення про такі результати. З огляду на зазначені законодавчі положення, суд зазначає на безпідставність доводів позивача про порушення державним виконавцем порядку визначення вартості майна з підстав заниження її вартості, оскільки позивач був належним чином повідомлений про результати визначення вартості спірного майна, однак не скористався своїм правом на їх оскарження в судовому порядку у визначений законом спосіб та строк. Окрім цього, виходячи з аналізу правової природи процедури реалізації майна на прилюдних торгах, яка полягає у продажу майна, тобто у забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернено стягнення, до покупця - учасника прилюдних торгів, та ураховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акта про проведення прилюдних торгів є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, а відтак, є правочином. Цей висновок узгоджується і з нормами ст. ст. 650, 655 та ч. 4 ст. 656 Цивільного кодексу України, що відносять до договорів купівлі-продажу процедуру прилюдних торгів. Таким чином, відчуження майна з прилюдних торгів належить до угод купівлі-продажу, а відтак така угода може визнаватися недійсною в судовому порядку з підстав недодержання в момент її вчинення вимог, встановлених частинами 1 - 3 та 6 ст. 203 Цивільного кодексу України (ч. 1 ст. 215 ЦК України). За змістом ч. 1 ст. 215 Цивільного кодексу України підставами недійсності укладеного за результатами прилюдних торгів правочину є недодержання вимог закону в момент його укладення, тобто безпосередньо за результатами прилюдних торгів, то підставами для визнання прилюдних торгів недійсними є порушення встановлених законодавством правил проведення торгів. Законом України "Про виконавче провадження" від 02.06.2016 № 1404-VIII встановлено загальні правові основи організації та діяльності державної виконавчої служби, її завдання та компетенцію, а також визначено учасників виконавчого провадження, закріплено їхні права та обов`язки, у тому числі право стягувачів і боржників та інших учасників виконавчого провадження на оскарження дій (бездіяльності) державного виконавця та порядок цього оскарження. Відповідно до ч. 1 ст. 61 Закону України "Про виконавче провадження" реалізація арештованого майна (крім майна, вилученого з цивільного обороту, обмежено оборотоздатного майна та майна, зазначеного у частині восьмій статті 56 цього Закону) здійснюється шляхом електронних торгів або за фіксованою ціною. Згідно з ч. 2 ст. 61 Закону України "Про виконавче провадження" порядок проведення електронних торгів визначається Міністерством юстиції України. Наказом Міністерства юстиції України від 29.09.2016 затверджено Порядок реалізації арештованого майна (Порядок), яким визначено правила проведення прилюдних торгів. Аналіз положень "Про виконавче провадження" від 02.06.2016 № 1404-VIII свідчить про те, що вони не встановлюють порядку та правил проведення прилюдних торгів, а лише закріплюють, як і стаття 650 Цивільного кодексу України, такий спосіб реалізації майна, як його продаж на прилюдних торгах, і відсилають до інших нормативно-правових актів, якими повинен визначатися порядок проведення прилюдних торгів із реалізації арештованого майна. Відповідно до наведених правових норм державний виконавець здійснює лише підготовчі дії з метою проведення прилюдних торгів (у тому числі й оцінку майна), а самі прилюдні торги з реалізації нерухомого майна організовують і проводять спеціалізовані організації, з якими державною виконавчою службою укладається відповідний договір. Таким чином, дії державного виконавця щодо визначення вартості майна боржника у виконавчому провадженні є підготовчими діями з метою проведення прилюдних торгів, які не стосуються правил проведення прилюдних торгів та мають самостійний спосіб та строки оскарження, а відтак не можуть бути підставою для визнання прилюдних торгів недійсними, якщо їх не оскаржено та не визнано незаконними в зазначений спосіб. Визначення вартості майна не входить до предмету доказування в цій справі, оскільки результати оцінки майна мають окремий, передбачений законом спосіб та порядок оскарження. Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду України, зокрема, від 24.10.2012 у справі №6-116цс12, та постановах Верховного Суду, зокрема, від 14.02.2018 у справі №490/5475/15, від 02.05.2018 у справі 910/10136/17. Примусова реалізація заставленого майна як стадія виконавчого провадження є сукупністю правовідносин (урегульованих Законом України «Про виконавче провадження», ЦК України та іншими нормативно-правовими актами), що в процесі примусового виконання виникають і реалізуються між органами й посадовими особами, які здійснюють примусову реалізацію судових рішень, та особами, які беруть участь у виконавчому провадженні чи залучаються до проведення виконавчих дій відповідно до Закону. Згідно з вимогами частин першої та третьої статті 62 Закону № 606-XIV реалізація арештованого майна, крім майна, вилученого з обігу згідно із законом, та майна, зазначеного в частині восьмій статті 57 цього Закону, здійснюється шляхом його продажу на прилюдних торгах, аукціонах або на комісійних умовах. Майно передається на реалізацію за ціною та в порядку, визначеними статтею 58 цього Закону. Правова природа процедури реалізації майна на прилюдних торгах полягає у продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернуто стягнення, до покупця - учасника прилюдних торгів. Ураховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акту проведення прилюдних торгів - це оформлення договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, тобто правочин. Відповідно до ст. 650 ЦК України особливості укладення договорів на біржах, аукціонах, конкурсах тощо встановлюються відповідними актами цивільного законодавства. Згідно зі ст. 655 ЦК України за договором купівлі-продажу одна сторона (продавець) передає або зобов`язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов`язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму. За змістом ч.4 ст.656 ЦСК України до договору купівлі-продажу на біржах, конкурсах, аукціонах (публічних торгах), договору купівлі-продажу валютних цінностей і цінних паперів застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає з їхньої суті. Відповідно до частини першої статті 215 ЦК України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною вимог, які встановлені частинами першою - третьою та шостою статті 203 цього Кодексу. Ураховуючи, що відчуження майна з прилюдних торгів належить до угод купівлі-продажу, такий правочин може визнаватися недійсним в судовому порядку з підстав, встановлених частиною першою статті 215 ЦК України, - недодержання в момент її вчинення вимог, які встановлені частинами першою - третьою та шостою статті 203 ЦК України. При цьому підставою для визнання прилюдних торгів недійсними є порушення встановлених законодавством правил проведення торгів, які визначають процедуру підготовки, проведення торгів (опублікування інформаційного повідомлення певного змісту про реалізацію нерухомого майна; направлення письмових повідомлень державному виконавцю, стягувачу та боржнику про дату, час, місце проведення прилюдних торгів, а також стартову ціну реалізації майна тощо); правил, які регулюють сам порядок проведення торгів; правил, які стосуються оформлення кінцевих результатів торгів. Порушення, на які посилається позивач, не є підставою для визнання торгів недійсними, оскільки позивач не довів, що вони вплинули на результати торгів, чим порушили його права. У пункті 48 постанови Великої Палати Верховного Суду від 15 січня 2020 року у справі № 367/6231/16-ц (провадження № 14-529цс19) зазначено, що порушення, допущені державним виконавцем при здійсненні своїх повноважень, передбачених Законом України «Про виконавче провадження», до призначення прилюдних торгів, у тому числі щодо відкриття виконавчого провадження, накладення арешту на майно, визначення вартості чи оцінки майна тощо, підлягають оскарженню в порядку, передбаченому цим Законом. У матеріалах справи та виконавчого провадження відсутні будь-які докази того, що позивач, не погоджуючись з вартісною оцінкою арештованого майна, заперечував чи оскаржував оцінку та дії державного виконавця. Доказів, які б спростували висновки з оцінки майна, матеріали справи та виконавчого провадження не містять. З матеріалів справи видно, що [PERSON] знав про існування виконавчого провадження стосовно нього, ознайомлювався із матеріалами виконавчого провадження, отримував постанову про призначення суб`єкта оціночної діяльності, проте дії (бездіяльність) державного виконавця у встановленому законом порядку не оскаржував. Відповідно до ч. 1 ст. 58 Закону України «Про виконавче провадження» визначення вартості майна боржника проводиться державним виконавцем за ринковими цінами, що діють на день визначення вартості майна. Для оцінки за регульованими цінами, оцінки нерухомого майна, транспортних засобів, повітряних, морських та річкових суден державний виконавець залучає суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання, який провадить свою діяльність відповідно до Закону України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні". Частиною 8 статті 54 Закону України "Про виконавче провадження" встановлено, що примусове звернення стягнення на предмет іпотеки здійснюється державним виконавцем з урахуванням положень Закону України "Про іпотеку". Відповідно до пункту 3 розділу VII Порядку реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів, затвердженого наказом Міністерства юстиції України № 2710/5 від 25.12.2015 реалізація предмета іпотеки здійснюється відповідно до вимог цього Порядку з урахуванням особливостей, визначених цим пунктом та Законом України "Про іпотеку". Згідно з ч. 2 ст. 43 цього Закону початкова ціна продажу предмета іпотеки встановлюється рішенням суду або за згодою між іпотекодавцем та іпотекодержателем, а якщо вони не досягли згоди, - на підставі оцінки, проведеної відповідно до законодавства про оцінку майна і майнових прав та професійну оціночну діяльність, при цьому початкова ціна продажу майна не може бути нижчою за 90 відсотків його вартості, визначеної шляхом його оцінки. Тобто, за змістом ст. 43 Закону України «Про іпотеку» визначення вартості та оцінка майна в порядку ст. 58 Закону України "Про виконавче провадження", зокрема, шляхом залучення суб`єкта оціночної діяльності, відбувається в тому випадку, коли іпотекодавець з іпотекодержателем не досягли згоди щодо визначення вартості майна або коли ціна продажу предмета іпотеки в рішенні суду не встановлена. За змістом ст. 41 Закону реалізація предмета іпотеки проводиться шляхом продажу на прилюдних торгах, у тому числі у формі електронних торгів, у межах процедури виконавчого провадження, передбаченої Законом України "Про виконавче провадження", з дотриманням вимог цього Закону. Дотримання нормативно встановлених правил призначення та проведення прилюдних торгів є обов`язковою умовою правомірності правочину. Судом встановлено, що виконавче провадження, у рамках якого відбулися електронних торгів, відкрито на підставі рішення суду щодо стягнення боргу, а не звернення стягнення на предмет іпотеки. Примусове звернення стягнення на предмет іпотеки здійснюється виконавцем з урахуванням положень Закону України «Про іпотеку», (частина сьома статті 51 Закону України «Про виконавче провадження»). Відповідно до статті 1 Закону України «Про іпотеку» іпотека - вид забезпечення виконання зобов`язання нерухомим майном, що залишається у володінні і користуванні іпотекодавця, згідно з яким іпотекодержатель має право в разі невиконання боржником забезпеченого іпотекою зобов`язання одержати задоволення своїх вимог за рахунок предмета іпотеки переважно перед іншими кредиторами цього боржника у порядку, встановленому цим Законом. Порядок задоволення вимог іпотекодержателя за рахунок предмета іпотеки передбачений у розділі V Закону України «Про іпотеку». Зокрема, частиною першою статті 33 Закону України «Про іпотеку» передбачено, що у разі невиконання або неналежного виконання боржником основного зобов`язання іпотекодержатель вправі задовольнити свої вимоги за основним зобов`язанням шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки. Право іпотекодержателя на звернення стягнення на предмет іпотеки також виникає з підстав, встановлених статтею 12 цього Закону. Звернення стягнення на предмет іпотеки здійснюється на підставі рішення суду, виконавчого напису нотаріуса або згідно з договором про задоволення вимог іпотекодержателя (частина третя статті 33 Закону України «Про іпотеку»). Нормами статей 36, 37, 38 цього Закону також передбачено право сторін договору іпотеки визначати інші позасудові способи задоволення вимог іпотекодержателя. Таким чином, аналіз зазначених правових норм дає підстави для висновку про те, що передбачений розділом V Закону України «Про іпотеку» та частиною сьомою статті 51 Закону України «Про виконавче провадження» спеціальний примусовий порядок звернення стягнення на предмет іпотеки з метою задоволення вимог іпотекодержателя, застосовується за умови ухвалення судом рішення про звернення стягнення на предмет іпотеки або вчинення нотаріусом виконавчого напису (статті 39, 41 Закону України «Про іпотеку»). У той самий час, якщо виконавчі дії вчиняються на підставі судового рішення про стягнення заборгованості та за відсутності судового рішення або виконавчого напису нотаріуса про звернення стягнення на предмет іпотеки, то вони регулюються загальними нормами Закону України «Про виконавче провадження», а не нормами спеціального Закону України «Про іпотеку». До такого ж правового висновку дійшов Верховний Суд України у постанові від 04.02.2015 у справі № 6-238цс14, постанові від 28.01.2015 у справі № 6-199цс14 та постанові від 26.11.2014 у справі № 6-174цс14. Разом з тим, пунктом 2 розділу VII Порядку визначено, що реалізація предмета іпотеки здійснюється відповідно до вимог цього Порядку з урахуванням особливостей, визначених цим пунктом та Законом України «Про іпотеку». За таких обставин, дія Закону України «Про іпотеку» не поширюється на арештоване майно, а отже Організатором торгів не було порушено норми Порядку та Закону України «Про іпотеку». Таким чином, суд дійшов висновку, що зазначені торги проводились відповідно до вимог чинного законодавства України. Переможцем сплачено грошові кошти у визначеному розмірі та у визначені строки. Повідомлення про проведення торгів надсилалося сторонам виконавчого провадження та виконавчій службі, оголошення про торги опубліковано в місцевій газеті за місцем знаходження арештованого майна, [PERSON] сплачено гарантійний внесок, протокол про проведення прилюдних торгів оформлено належним чином. Фактично твердження позивача зводяться до незгоди з виконавчими діями. Разом з тим, позивачем такі дії не оскаржені, порушення у виконавчому провадженні не є предметом розгляду у справі про визнання торгів недійсними. Позивачем не доведено, що такі порушення завдали шкоди його правам та інтересам та вплинули на результати торгів. З огляду на викладене, позовні вимоги задоволенню не підлягають.

Outcome: dismissed