Jurisdiction: civil
Date: 2018-10-31 00:00:00

позивач звернувся до суду із позовом до [PERSON] за участю третьої особи Десятої Київської державної нотаріальної контори про визнання права власності в порядку спадкування за заповітом. Свої вимоги мотивував тим, що [INFO] померла [PERSON], після її смерті залишилася спадщина, що складається, зокрема, з 1/3 частини квартири, яка знаходиться за адресою: [ADDRESS]. 11 листопада 2014 року державним нотаріусом Десятої Київської державної нотаріальної контори Ткач Т.В., посвідчено заповіт, складений [PERSON], за яким вона все своє майно заповіла [PERSON]. 15 вересня 2015 року позивач звернувся із заявою до Десятої Київської державної нотаріальної контори про прийняття спадщини. Постановою державного нотаріуса Десятої Київської державної нотаріальної контори від 22 серпня 2017 року [PERSON] відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом на 1/3 частку квартири, належну померлій [PERSON], у зв'язку з відсутністю правовстановлюючого документа, що підтверджує право власності спадкодавця на спадкове майно. У зв'язку з чим просить визнати за [PERSON], [INFO], право власності в порядку спадкування за заповітом після смерті [PERSON], померлої [INFO], на 1/3 частину квартири, яка знаходиться за адресою: [ADDRESS]. Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 18 січня 2018 року прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі та постановлено розгляд справи проводити у порядку загального позовного провадження. 30 травня 2018 року ухвалою суду витребувано у Десятої Київської державної нотаріальної контори (м. Київ, вул. Бажова, 13/9) належним чином завірені матеріли спадкової справи № 807/2015, відкритої після смерті [PERSON], яка померла [INFO]. 09 серпня 2018 року ухвалою суду підготовче провадження у справі закрито та призначено справу до судового розгляду по суті у відкритому судовому засіданні. 01 листопада 2018 року розгляд справи закінчено ухваленням рішення по суті вимог. Позивач у судове засідання не з'явився, про місце і час розгляду справи повідомлений належним чином. Представництво інтересів здійснювала [PERSON] Представник позивача у судове засідання не з'явилася, про місце і час розгляду справи повідомлена належним чином. До суду надійшла заява про розгляд справи за її відсутності. Відповідач у судове засідання не з'явився, про місце і час розгляду справи повідомлений належним чином. Причини неявки суду не повідомив. Представник третьої особи у судове засідання не з'явився, про місце і час розгляду справи повідомлений належним чином. До суду надійшла заява про розгляд справи за його відсутності. За таких обставин суд вважає за можливе справу по суті розглянути за відсутності позивача та відповідача в судовому засіданні на підставі наявних справі доказів без фіксування судового засідання технічними засобами на підставі ч.2 ст.247 ЦПК України. Дослідивши в судовому засіданні матеріали справи, суд встановив наступні фактичні обставини та відповідні правовідносини. [INFO] померла [PERSON] (а.с. 5), після її смерті залишилася спадщина, що складається, зокрема, з 1/3 частини квартири, яка знаходиться за адресою: [ADDRESS] (а.с.7). 11 листопада 2014 року державним нотаріусом Десятої Київської державної нотаріальної контори Ткач Т.В., посвідчено заповіт, складений [PERSON], за яким вона усі свої права та обов'язки, які їй належать на момент складання заповіту, а також ті права та обов'язки, які можуть належити їй у майбутньому, та усе майно, де б воно не знаходилось та з чого б воно не складалось, і взагалі вес те, що їй буде належати на день смерті і на що вона за законом матиме право, заповіла [PERSON], [INFO] (а.с. 72). Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Згідно із ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Відповідно до ст.1233 ЦК України заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті. За змістом ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. 15 вересня 2015 року позивач звернувся із заявою до Десятої Київської державної нотаріальної контори про прийняття спадщини (а.с. 75, 84). Відповідно до ч. 1 ст. 1296 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину. Постановою державного нотаріуса Десятої Київської державної нотаріальної контори від 22 серпня 2017 року [PERSON] відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом на 1/3 частку квартири, належну померлій [PERSON], у зв'язку з відсутністю правовстановлюючого документа, що підтверджує право власності спадкодавця на спадкове майно (а.с. 107). Відповідно до ст. 67 Закону України "Про нотаріат" свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою всіх спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, встановленому цивільним законодавством. Згідно положень пункту 23 постанови Пленуму Верховного суду № 7 від 30 травня 2008 року "Про судову практику у справах про спадкування" свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, в установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження. Як передбачено п.4.18 Глави 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, який затверджений наказом Міністерства юстиції України 22 лютого 2012 року №296/5, якщо до складу спадкового майна входить нерухоме майно, що підлягає реєстрації (за винятком земельної ділянки),нотаріус вимагає, крім правовстановлюючого документа, витяг з Реєстру прав власності. За відсутності у спадкоємця необхідних для видачі свідоцтва про право на спадщину документів нотаріус роз'яснює йому процедуру вирішення зазначеного питання в судовому порядку. Відповідно до ст.1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинились внаслідок його смерті. Умовою для переходу в порядку спадкування права власності на об'єкти нерухомості, в тому числі житловий будинок, інші споруди, земельну ділянку є набуття спадкодавцем зазначеного права у встановленому законодавством України порядку. Згідно ст. 392 цього Кодексу власник майна може пред'явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності. Оформити спадкові права в порядку, встановленому статтею 1297 ЦК України позивач не може через відсутність правоустановчих документів на нерухоме майно, що унеможливлює видачу свідоцтва про право на спадщину за законом. З урахуванням викладеного суд приходить висновку про задоволення позовних вимог [PERSON] до [PERSON] за участю третьої особи Десятої Київської державної нотаріальної контори про визнання права власності в порядку спадкування за заповітом повністю: визнати за [PERSON], [INFO], право власності в порядку спадкування за заповітом після смерті [PERSON], померлої [INFO], на 1/3 частину квартири, яка знаходиться за адресою: [ADDRESS]. При поданні позовної заяви позивачем сплачено судовий збір у розмірі 640 грн. 00 коп., відповідно до ч.2 ст.4 Закону України "Про судовий збір". Відповідно до ст.ст. 133, 141 ЦПК України з відповідача підлягає стягненню судовий збір на користь позивача в сумі 640,00 грн.

Outcome: approved