Jurisdiction: civil
Date: 2019-12-02 00:00:00

АТ "Ощадбанк" в особі філії Житомирське обласне управління АТ «Ощадбанк» звернулось в Острозький районний суд з позовом, в якому просить стягнути з [PERSON] на свою користь 76857,77 грн. заборгованості за кредитним договором. В обґрунтування позову АТ "Ощадбанк" зазначає, що 20.08.2018 року [PERSON] подав до АТ «Ощадбанк» в особі територіального відокремленого відділення філії Житомирське обласне управління АТ «Ощадбанк» заяву про приєднання до договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб та відкриття поточного рахунку з використанням електронного платіжного засобу (платіжної картки), відповідно до умов якої банком відповідачу був відкритий поточний рахунок № [NUMBER] в гривні України на умовах тарифного пакету «Мій комфорт», та для його користування оформилено та відкрито банківську платіжну карту типу Master card «Моя картка». Відповідно до блоку 6 Заяви на встановлення відновлювальної кредитної лінії (кредиту) банк встановив відповідачу кредит у сумі 65000\~грн.\~ під 0,00 процентів річних за користування кредитними коштами на строк 60 місяців, з можливим подовженням на той самий строк (п.6.3; п. 6.6.1). В подальшому, позивач здійснював обслуговування вищевказаної платіжної карти відповідно до встановлених тарифів на загальних умовах, затверджених для фізичних осіб, які належать до категорії «Військовослужбовці» та згідно яких процентна ставка за користування кредитними коштами становить 0,001% річних, щомісячна комісія за обслуговування кредиту 3,2% від суми використаних кредитних коштів, розмір ліміту, строки користування, інші умови визначаються БП «Моя кредитка» відповідно до категорії, до якої належить клієнт. При укладенні договору сторони керувались ч.1 ст.634 ЦК України, згідно якої договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому і друга сторона не може запропонувати свої умови договору. Відповідно до п.3.1 заяви про приєданння, відповідач підтвердив свою згоду на те, що підписана заява разом з умовами банківського рахунку, кредитного договору складає між ним та банком договір. Зазначає, що відповідно до умов договору, відповідач зобов`язався погашати заборгованість за кредитом, відсотками за його використання, за перевитрати платіжного ліміту. Окрім того, в силу приписів ст.625 ЦК України, боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. Зазначаючи про те, що відповідач порушив умови договору по поверненню коштів та ст.ст.509, 526, 1054 ЦК України, позивач просить стягнути з нього заборгованість за кредитним договором станом на 27.08.2019 року на суму 76857,77 грн., яка складається з: 64999,95 грн. заборгованість за основним боргом (тілом кредиту); 11197,98 грн. заборгованість по сплаті прострочених відсотків за користування кредитом; 14,09 грн. пені за несвоєчасне погашення основного боргу; 394,08 грн. пені за несвоєчасну сплату відсотків за користування кредитом; 120,17 грн. втрат від інфляції на суму простроченого кредиту; 29,13 грн. - втрат від інфляції на суму нарахованих та несплачених процентів; 386,17 грн. - 3% річних від прострочених сум по кредиту; 124,37 грн. 3% річних від прострочених сум по процентам, а також витрати на сплату судового збору у розмірі 1921 грн. В судове засідання представник позивача не з`явився, в поданій до суду заяві позов підтримав та просив розгляд справи проводити за його відсутності, а в разі неявки відповідача, просить суд винести заочне рішення. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений у встановленому законом порядку, заперечень проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження та відзиву на позов до суду не подав. За клопотанням представника позивача суд ухвалив провести заочний розгляд справи. Вимоги ст.264\~ЦПК України зобов`язують суд під час ухвалення рішення вирішити, чи мали місце обставини, якими обґрунтовувалися вимоги і заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи та докази на їх підтвердження; які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин. Звертаючись до суду, позивач за власним розсудом обирає спосіб захисту і, діючи на засадах змагальності, повинен переконливими, належними та припустимими доказами довести правову та фактичну підставу заявлених ним вимог. Розглядаючи справу, суд забезпечив сторонам рівні можливості щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості. \~ \~ \~ \~ Суд, визначивши юридичну природу спірних правовідносин і закон, який їх регулює, дослідивши подані письмові докази, оцінивши їх за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді у судовому процесі всіх обставин справи в їх сукупності, дійшов до висновку про задоволення позову, виходячи з наступного. Павовідносини, що виникли між сторонами, є зобов`язальними і регулюються нормами глав 47-49, 51 ЦК України, а також спеціальними нормами глави 71 ЦК України. Статтею 1054\~ЦК України передбачено, що за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. Відповідно до статті 627\~ЦК України сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості. Відповідно до ст.\~629\~ЦК України укладений між сторонами договір є обов`язковим для виконання. Згідно з п.1 ч.2 ст.11 та ч.2 ст.509\~ЦК України зазначений договір є підставою виникнення зобов`язань. В судовому засіданні встановлено, що 20.08.2018 року між АТ "Ощадбанк" в особі філії Житомирське обласне управління АТ «Ощадбанк» та [PERSON] було укладено кредитний договір, відповідно до умов якого відповідачу був відкритий поточний рахунок № [NUMBER] в гривнях Україні на умовах тарифного пакету «Мій комфорт» та для його користування оформив та видав відповідачу банківську платіжну картку типу MasterCard World Debit «Моя картка» (згідно п.3.4.1; 3.4.2 заяви про приєднання №505537507). Згідно п.6.61, 6.6.2 заяви про приєднання визначено, що процентна ставка за даним кредитним договором є фіксованою та становить: 0,00% річних за користування кредитними коштами у всіх випадках, крім випадку користування кредитними коштами протягом Грейс-періоду та випадку припинення трудового договору між клієнтом та організацією або розірвання договору зарплатного проекту, укладеного між банком та організацією, відрахування та/або закінчення навчання клієнта у навчальному закладі; 0.001% річних, за користування кредитними коштами протягом Грейс-періоду у випадку безготівкового розрахунку за товари та послуги з використанням платіжної картки. Проценти сплачуються щомісячно згідно умов розділу ХХІІ договору. Обов`язковий щомісячний платіж складає 5% від суми заборгованості за кредитом (сплата якої не прострочена), визначеної за звітний (білінговий) період на дату сплати обов`язкового щомісячного платежу, в порядку та на умовах, передбачених договором. Між сторонами погоджено, що строк кредиту (користування ним) встановлюється на відповідний період дії платіжної картки. При випуску платіжної картки на новий термін, строк дії кредиту (користування ним) подовжується на строк дії платіжної картки. Відповідач належним чином був повідомлений та ознайомлений з усіма наявними в установі АТ «Ощадбанк» умовами кредитування, з коротким описом відмінностей між ними, вартістю супутніх витрат, пов`язаних з одержанням кредиту, його обслуговуванням та поверненням, отримав всі необхідні роз`яснення. Відповідно до ст.525, 526, 530 ЦК України, одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, зобов`язання має виконуватися належним чином і у встановлений строк відповідно до умов договору. У відповідності зі ст.625 ЦК України, боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Згідно з ч.2 ст.1050 ЦК України, якщо договором встановлений обов`язок позичальника повернути позику частинами, то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилася та сплати процентів. Враховуючи, що фактично отримані та використані позичальником кошти в добровільному порядку АТ «Ощадбанк» не повернуті, а також вимоги частини другої статті 530 ЦК України за змістом якої, якщо строк (термін) виконання боржником обов`язку визначений моментом пред`явлення вимоги, кредитор має право вимагати його виконання в будь-який час, суд вважає, що позивач вправі вимагати захисту своїх прав через суд шляхом зобов`язання виконати боржником обов`язку з повернення фактично отриманої суми кредитних коштів, а отже з відповідача на користь позивача слід стягнути тіло кредиту. Оскільки за договором, укладеним між АТ "Ощадбанк" та [PERSON] , останній взяв на себе зобов"язання погашати зазначений кредит та проценти по ньому щомісячно в розмірі 5% від суми заборгованості, в строк до 25 числа місяця, наступного за звітним та зазначені обов`язки порушив, що підтверджується розрахунком заборгованості за договором, то у банку виникло право вимоги повернення частини позики, що лишилася в розмірі 64999,95 грн. за основним боргом та відсотки за користування кредитом в сумі 11197 грн. 98 коп. Одночасно судом береться до уваги і те, що ні розрахунок заборгованості, ні сам кредитний договір, відповідачем не оспорювався. Окрім того, суд приймає до уваги, що відповідач частково виконував умови договору. Статтею 611 ЦК України передбачено правові наслідки порушення зобов`язання, до яких зокрема, відносяться: сплата неустойки, відшкодування збитків. Цивільно-правова відповідальність - це покладення на правопорушника основаних на законі невигідних правових наслідків, які полягають у позбавленні його певних прав або в заміні невиконання обов`язку новим, або у приєднанні до невиконаного обов`язку нового додаткового. Покладення на боржника нових додаткових обов`язків як заходу цивільно-правової відповідальності має місце, зокрема, у випадку стягнення неустойки (пені, штрафу). Статтею 549 ЦК України визначено, що неустойкою (пенею, штрафом) є грошова сума, яку боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання. При укладенні договору від 20.08.2018 року сторони погодили, що за прострочення виконання та/або невиконання зобов`язань за договором про споживчий кредит з відповідача стягується пеня в розмірі подвійної облікової ставки НБУ, яка діяла в період, за який сплачується пеня, від суми платежу за кожний день прострочення за порушення взятих на себе зобов`язань по своєчасному поверненню основної суми боргу та/або процентів за користування кредитом, але не більше 15% суми простроченого платежу (згідно паспорта споживчого кредиту). Оскільки відповідач зобов`язання перед АТ «Ощадбанк» порушив, то з нього на користь позивача слід стягнути пеню в розмірі 14,09 грн. за несвоєчасне погашення основного боргу та 394,08 грн. за несвоєчасну сплату відсотків за користування кредитом. Частиною 2 ст.625 ЦК України передбачено, що боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити 3% річних від простроченої суми, якщо інший розмір не встановлений договором або законом. Крім цього, в постанові Верховного Суду України від 26 квітня 2017 року №3-1522гс16 висловлено правову позицію, згідно з якою нарахування інфляційних втрат на суму боргу і 3% річних входять до складу грошового зобов`язання і вважаються особливою мірою відповідальності боржника за прострочення грошового зобов`язання. Вони є способом захисту майнового права й інтересу, який полягає у відшкодуванні матеріальних втрат кредитора від знецінення грошових коштів унаслідок інфляційних процесів і отриманні компенсації (плати) від боржника, який користується утримуваними грошовими коштами, що належить сплатити кредиторові. Оскільки внаслідок невиконання банком грошового зобов`язання у позивача виникло право на отримання сум, передбачених статтею 625 ЦК України, за увесь час прострочення, тобто таке прострочення є триваючим правопорушенням, то право на позов про стягнення інфляційних втрат і 3% річних виникає за кожен місяць з моменту порушення грошового зобов`язання до моменту його усунення. Оскільки кредитним договором від 20.08.2018 року розмір річних не встановлений і [PERSON] прострочив виконання грошового зобов`язання, то з нього на користь позивача необхідно стягнути 3% річних. При визначенні розміру 3% річних від прострочених сум по кредиту суд виходив з наступних розрахунків: 5009,47 грн. (основна сума боргу за період 23.11.2018-27.08.2019) х 3 х 278 (кількість днів прострочення) / 365 / 100 = 114,46 грн. 2999,53 грн. (основна сума боргу за період 22.12.2018-27.08.2019) х 3 х 249 (кількість днів прострочення) / 365 / 100 = 61,39 грн. 2849,55 грн. (основна сума боргу за період 25.01.2019-27.08.2019) х 3 х 215 (кількість днів прострочення) / 365 / 100 = 50,36 грн. 2707,07 грн. (основна сума боргу за період 26.02.2019-27.08.2019) х 3 х 183 (кількість днів прострочення) / 365 / 100 = 40,72 грн. 2571,72 грн. (основна сума боргу за період 26.03.2019-27.08.2019) х 3 х 155 (кількість днів прострочення) / 365 / 100 = 32,76 грн. 2443,13 грн. (основна сума боргу за період 26.04.2019-27.08.2019) х 3 х 124 (кількість днів прострочення) / 365 / 100 = 24,90 грн. 2320,97 грн. (основна сума боргу за період 26.02.2019-27.08.2019) х 3 х 96 (кількість днів прострочення) / 365 / 100 = 18,31 грн. 2201,93 грн. (основна сума боргу за період 26.06.2019-27.08.2019) х 3 х 63 (кількість днів прострочення) / 365 / 100 = 11,42 грн. 2094,69 грн. (основна сума боргу за період 26.07.2019-27.08.2019) х 3 х 33 (кількість днів прострочення) / 365 / 100 = 5,68 грн. 39798,90 грн. (основна сума боргу за період 20.08.2019-27.08.2019) х 3 х 8 (кількість днів прострочення) / 365 / 100 = 26,17 грн. При визначенні розміру 3% річних від прострочених сум по процентах суд виходив з наступних розрахунків: 1,31 грн. (сума нарахованих процентів за період з 23.11.2018-14.12.2018) х 3 х 22 (кількість днів прострочення) / 365 / 100 = 0,00 грн. 2137,53 грн. (сума нарахованих процентів за період з 23.11.2018-14.01.2019) х 3 х 53 (кількість днів прострочення) / 365 / 100 = 9,31 грн. 862,47 грн. (сума нарахованих процентів за період з 22.12.2018-14.01.2019) х 3 х 24 (кількість днів прострочення) / 365 / 100 = 1,70 грн. 11,42 грн. (сума нарахованих процентів за період з 22.12.2018-17.01.2019) х 3 х 27 (кількість днів прострочення) / 365 / 100 = 0,03 грн. 6,48 грн. (сума нарахованих процентів за період з 22.12.2018-11,02.2019) х 3 х 52 (кількість днів прострочення) / 365 / 100 = 0,03 грн. 1185,69 грн. (сума нарахованих процентів за період з 22.12.2018-13.02.2019) х 3 х 54 (кількість днів прострочення) / 365 / 100 = 5,26 грн. 286,78 грн. (сума нарахованих процентів за період з 25.0.2019-13.02.2019) х 3 х 20 (кількість днів прострочення) / 365 / 100 = 0,47 грн. 76,15 грн. (сума нарахованих процентів за період з 25.01.2019-18.03.2019) х 3 х 53 (кількість днів прострочення) / 365 / 100 = 0,33 грн. 47,31 грн. (сума нарахованих процентів за період з 25.01.2019-22.03.2019) х 3 х 57 (кількість днів прострочення) / 365 / 100 = 0,22 грн. 7,61 грн. (сума нарахованих процентів за період з 25.01.2019-16.05.2019) х 3 х 112 (кількість днів прострочення) / 365 / 100 = 0,07 грн. 13,00 грн. (сума нарахованих процентів за період з 25.01.2019-17.05.2019) х 3 х 113 (кількість днів прострочення) / 365 / 100 = 0,12 грн. 53,37 грн. (сума нарахованих процентів за період з 25.01.2019-23.05.2019) х 3 х 119 (кількість днів прострочення) / 365 / 100 = 0,52 грн. 7,68 грн. (сума нарахованих процентів за період з 25.01.2019-13.06.2019) х 3 х 140 (кількість днів прострочення) / 365 / 100 = 0,09 грн. 600 грн. (сума нарахованих процентів за період з 25.01.2019-20.06.2019) х 3 х 147 (кількість днів прострочення) / 365 / 100 = 7,25 грн. 36,22 грн. (сума нарахованих процентів за період з 25.01.2019-21.06.2019) х 3 х 148 (кількість днів прострочення) / 365 / 100 = 0,44 грн. 765,33 грн. (сума нарахованих процентів за період з 25.01.2019-26.06.2019) х 3 х 153 (кількість днів прострочення) / 365 / 100 = 9,62 грн. 134,67 грн. (сума нарахованих процентів за період з 26.02.2019-26.06.2019) х 3 х 121 (кількість днів прострочення) / 365 / 100 = 1,34 грн. 66,90 грн. (сума нарахованих процентів за період з 26.02.2019-16.07.2019) х 3 х 141 (кількість днів прострочення) / 365 / 100 = 0,78 грн. 24,80 грн. (сума нарахованих процентів за період з 26.02.2019-23.07.2019) х 3 х 148 (кількість днів прострочення) / 365 / 100 = 0,30 грн. 554,47 грн. (сума нарахованих процентів за період з 26.02.2019-14.82019) х 3 х 170 (кількість днів прострочення) / 365 / 100 = 7,75 грн. 27,06 грн. (сума нарахованих процентів за період з 26.02.2019-20.08.2019) х 3 х 176 (кількість днів прострочення) / 365 / 100 = 0,39 грн. 1050,84 грн. (сума нарахованих процентів за період з 26.02.2019-27.08.2019) х 3 х 183 (кількість днів прострочення) / 365 / 100 = 15,81 грн. 1765,80 грн. (сума нарахованих процентів за період з 26.03.2019-27.08.2019) х 3 х 155 (кількість днів прострочення) / 365 / 100 = 22,50 грн. 1515,18 грн. (сума нарахованих процентів за період з 26.04.2019-27.08.2019) х 3 х 124 (кількість днів прострочення) / 365 / 100 = 15,44 грн. 1593,65 грн. (сума нарахованих процентів за період з 24.05.2019-27.08.2019) х 3 х 96 (кількість днів прострочення) / 365 / 100 = 12,57 грн. 1465,13 грн. (сума нарахованих процентів за період з 26.06.2019-27.08.2019) х 3 х 63 (кількість днів прострочення) / 365 / 100 = 7,59 грн. 1438,27 грн. (сума нарахованих процентів за період з 26.07.2019-27.08.2019) х 3 х 33 (кількість днів прострочення) / 365 / 100 = 3,90 грн. 1322,28 грн. (сума нарахованих процентів за період з 23.08.2019-27.08.2019) х 3 х 5 (кількість днів прострочення) / 365 / 100 = 0,54 грн. Отже, з відповідача на користь позивача необхідно стягнути 3% річних від прострочених сум по кредиту, що становить 386,17 грн. та 3% річних від прострочених сум по процентах, що становить 124,37 грн. Одночасно, частиною 2 ст.625 ЦК України визначено, що боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення. При цьому, сума боргу з урахуванням індексу інфляції повинна розраховуватися, виходячи з індексу інфляції за кожний місяць (рік) прострочення, незалежно від того, чи був в певний період індекс інфляції менше одиниці (тобто мала місце не інфляція, а дефляція). Індекс інфляції розраховується в середньому на місяць і здійснюється шляхом множення суми заборгованості на момент її виникнення на сукупний індекс інфляції за період прострочення платежу. Оскільки [PERSON] прострочив виконання грошового зобов`язання, то за правилами ст. 625 ЦК України з нього необхідно стягнути борг з врахуванням індексу інфляції. Розмір інфляційних втрат від прострочених сум заборгованості за кредитом становить 120,17 грн., розмір інфляційних втрат позивача від прострочених сум заборгованості за процентами становить 29,13 грн., які також підлягають стягненню з відповідача. Визначаючи розмір інфляційних втрат позивача від прострочених сум заборгованості за кредитом, суд виходив з наступних розрахунків: 5009,47 грн. (сума заборгованості за період з грудня 2018 по серпень 2019) х 101,8% (індекс інфляції) 5009,47 = 90,17 грн. 2999,53 грн. (сума заборгованості за період з січня 2019 по серпень 2019) х 101,0% (індекс інфляції) 299,53 = 30,00 грн. Згідно наданого розрахунку, за період з січня 2019 по липень 2019 індекс інфляції складав 100%, а відтак сума інфляційних втрат за вказаний період становить 0,00 грн. Визначаючи розмір інфляційних втрат позивача від прострочених сум заборгованості за процентами, суд виходив з наступних розрахунків: 2137,53 грн. (сума заборгованості за період з 22.09.2018-22.10.2018) х 100,8% (індекс інфляції за грудень 2018) 2137,53 = 17,10 грн. 11,42 грн. (сума заборгованості за період з 22.10.2018-21.11.2018) х 101,0% (індекс інфляції за січень 2019) 11,42 = 0,11 грн. 1185,69 грн. (сума заборгованості за період з 22.10.2018-21.11.2018) х 101,0% (індекс інфляції за січень 2019) 1185,69 = 11,86 грн. Згідно наданого розрахунку, за період з лютого 2019 по серпень 2019 індекс інфляції складав 100%, а відтак сума інфляційних втрат за вказаний період становить 0,00 грн. Таким чином сума інфляційних втрат позивача, яка підлягає стягненню з відповідача від прострочених сум заборгованості за кредитом становить 120,17 грн., розмір інфляційних втрат від прострочених сум заборгованості за процентами становить 29,13 грн. При вирішенні зазначеного спору суд бере до уваги і те, що відповідно до ст.81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог і заперечень та при цьому суд враховує, що відповідач належних доказів повернення грошових коштів за кредитним договором суду не подав. Позивачем при поданні позовної заяви сплачено 1921 грн. судового збору, який за правилами ст.141 ЦПК України також підлягає стягненню з відповідача. На підставі ст. 549, 1048, 1054 ЦК України,

Outcome: approved