Jurisdiction: civil
Date: 2018-08-14 00:00:00

Позивач, Публічне акціонерне товариство комерційний банк Райфайзен банк Аваль звернувся до Київського районного суду м. Харкова з позовом до [PERSON] Назем, [PERSON] Назем в якому просить: \~ \~Стягнути солідарно\~з гр.\~[PERSON]\~Назема (ідентифікаційний\~код [NUMBER]),\~зареєстрованого за\~адресою :\~[INFO]\~ та\~[PERSON]\~Назема (ідентифікаційний\~код [NUMBER]),\~фактична адреса:\~[ADDRESS] на користь Публічного акціонерного товариства "[PERSON] Аваль", в особі Харківської обласної дирекції заборгованість за кредитним договором № 014/1600/74/98604 від 28 березня 2008 року в розмірі 4 297 757,13 грн. (чотири мільйона двісті дев'яносто сім тисяч сімсот п'ятдесят сім грн. 13 коп.).Рахунок для сплати в гривні та доларах: № 290921074 в Харківській обласній дирекції "[PERSON] Аваль", МФО 350589, код ЄДРПОУ 23321095. \~ Стягнути\~солідарно з\~гр.\~[PERSON]\~Назема (ідентифікаційний\~код [NUMBER]),\~зареєстрованого за\~адресою :\~[INFO]\~ та\~[PERSON]\~Назема (ідентифікаційний\~код [NUMBER]),\~фактична адреса:\~[ADDRESS] на користь Публічного акціонерного товариства "[PERSON] Аваль"в особі Харківської обласної дирекції, суму судових витрат, сплачену Позивачем при подачі позовної заяви в розмірі 3 441,00 грн.(трьох тисяч чотириста сорока одної гривні). \~ \~ \~У судове\~засідання представник\~Публічного акціонерного\~товариства комерційного\~банку Райфайзен\~банк Аваль\~ не\~з`явився,\~надав до\~суду заяву,\~в якій\~позовні вимоги\~підтримав в\~повному обсязі\~а також\~просив \~розглядати справу\~за відсутності\~представника Банку. Відповідачі в судове засідання не з'явились, про місце та час розгляду справи були повідомлені своєчасно та належним чином,відзив на позовну заяву до суду не надали. Відповідно до\~ст. 280 ЦПК України\~у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло повідомлення про причини неявки або зазначені ним причини визнані неповажними, відповідач не подав відзив,суд може ухвалити заочне рішення на підставі\~наявних у справі даних чи доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Суд, дослідивши матеріали справи, вважає за можливе розглянути справу у відсутність відповідача на підставі наявних у справі доказів та ухвалити по справі заочне рішення. Вивчивши матеріали цивільної справи, суд вважає за можливе задовольнити позовні вимоги позивача частково, з наступних підстав. Судом встановлено, що 27.03.2008 р. гр. [PERSON] Назем звернувся до Відкритого акціонерного товариства "[PERSON] Аваль" правонаступником за всіма правами та обов'язками якого є Публічне акціонерне товариство "[PERSON] Аваль", з заявою про надання кредиту в сумі 139 055,00 доларів США. 28.03.2008 р. між Позивачем та Відповідачем був укладений кредитний договір № 014/1600/74/98604, згідно якому Відповідачу були надані грошові кошти в сумі 137 000,00 доларів США,з відсотковою ставкою 13%, строком по 28.03. 2028 року. Зі свого боку [PERSON] виконав усі зобов'язання перед Позичальником, надав кредитні кошти в строк і в розмірах у відповідності до кредитного договору та валюті визначеної позичальником. У відповідності до п. 16.3. кредитного договору сторонами визначено, що за прострочення виконання будь-яких грошових зобов'язань за цим Договором Позичальник сплачує Кредитору пеню в розмірі 1% від простроченої до оплати суми за кожен календарний день прострочення. Нарахування пені здійснюється починаючи з наступного календарного дня після дати коли відповідне грошове зобов'язання мало бути виконаним . Згідно з п. 15.4 Позичальник усвідомлює та гарантує, що умови цього договору для нього зрозумілі, відповідають його інтересам, є розумними та справедливими. Порушенням зобов'язання відповідно до ст. 610 ЦК України є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов'язання (неналежне виконання). Статтею 612 ЦК України визначено, що боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов'язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом. Взятих на себе зобов'язань Відповідач не виконує, в зв'язку з чим, станом на 08.10.2013 р. виникла заборгованість на суму в розмірі 537 690,12 доларів США, яка складається: залишок заборгованості за кредитом 147 270,14 доларів США, в тому числі прострочена заборгованість за кредитом 7 799,19 доларів США, що за офіційним курсом НБУ станом на 08.10.2013 року становить 1 177 130,23 грн. ; -заборгованість за відсотками 56 307,56 доларів США, що за офіційним курсом НБУ станом на 08.10.2013 р. становить 450 066 ,33 грн.; -сума пені нарахованої за порушення строків повернення кредитної заборгованості та сплати відсотків за ним 334 112,42 доларів США, що за офіційним курсом НБУ станом на 08.10.2013 року становить 2 670 560,57 грн. Таким чином загальна сума заборгованості гр. [PERSON] Назема перед Публічним акціонерним товариством "[PERSON] Аваль", в особі Харківської обласної дирекції за кредитним договором № 014/1600/74/98604 від 28 березня 2008 року становить 537 690,12 доларів США, що за офіційним курсом НБУ станом на 08 жовтня 2013 року 1,00 долар США/7,9930 грн. - 4 297 757,13 грн. Цивільним кодексом України ст. 625 визначено, що боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов'язання. , В забезпечення умов кредитного договору № 014/1600/74/98604 від 28 березня 2008 р., між Банком та Відповідачем 2 - [PERSON] Наземом було укладено договір поруки № 014/1600/74/98604/2 . У відповідності до умов вищезазначеного договору поруки (п.1.2.) Поручитель - Відповідач 2 на добровільних засадах бере на себе всі зобов'язання Відповідача 1 перед Банком: - відповідати по борговим зобов'язанням Боржника [PERSON] Назема, які виникають з умов кредитного договору № 014/1600/74/98604 від 28 березня 2008 р., а саме повернути кредит, сплатити відсотки за його користування, комісійну винагороду. У відповідності до ст. 553 ЦК України, коли Боржник не виконує свої обов'язки або виконує їх неналежним чином, відповідальність несе особа, що за нього ручалась поручитель. Ст. 554 ЦК України та п. 2.1 договору поруки № 014/1600/74/98604/2 від 28 березня 2008 р. передбачено, що у разі порушення боржником зобов'язання, забезпеченого порукою, боржник і поручитель відповідають перед кредитором як солідарні боржники. Відповідно до ч.1\~ст. 509 ЦК України, зобов'язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов'язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від вчинення певної дії (негативне зобовязання), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов'язку. Згідно ч. 1\~ст. 1054 ЦК України, за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобовязується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобовязується повернути кредит та сплатити проценти. Згідно ч. 1\~ст. 1048 ЦК України, позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України. У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики. Згідно ч. 1 та ч.3\~ст. 1049 ЦК України, позичальник зобовязаний повернути позикодавцеві позику у строк та в порядку, що встановлені договором. Позика вважається повернутою в момент передання позикодавцеві речей, визначених родовими ознаками, або зарахування грошової суми, що позичалася, на його банківський рахунок. Згідно\~ст. 525 ЦК України, одностороння відмова від зобов'язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. Згідно\~ст. 526 ЦК України, зобовязання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього\~Кодексу, інших актів цивільного законодавства. Згідно ч. 1\~ст. 530 ЦК України, якщо у зобовязанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Згідно\~ст. 610 ЦК України, порушення зобовязання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобовязання (неналежне виконання). Згідно п. 3 ч. 1\~ст. 611 ЦК України, у разі порушення зобовязання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: сплата неустойки. Згідно ч. 1\~ст. 624 ЦК України, якщо за порушення зобовязання встановлено неустойку, то вона підлягає стягненню у повному розмірі, незалежно від відшкодування збитків. Згідно ч. 1\~ст. 625 ЦК України, боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобовязання. Відповідно до ч.1\~ст. 546 ЦК України, виконання зобов'язання може забезпечуватися, зокрема неустойкою, заставою. Згідно із\~ст. 572 ЦК України, в силу застави кредитор (заставодержатель) має право у разі невиконання боржником (заставодавцем) зобов'язання, забезпеченого заставою, одержати задоволення за рахунок заставленого майна переважно перед іншими кредиторами цього боржника, якщо інше не встановлено законом (право застави). Згідно із ч.1\~ст. 589 ЦК України, у разі невиконання зобов'язання, забезпеченого заставою, заставодержатель набуває право звернення стягнення на предмет застави. Згідно із ч.1\~ст. 590 ЦК України, звернення стягнення на предмет застави здійснюється за рішенням суду, якщо інше не встановлено договором або законом. Відповідно до частини першої та частини четвертої\~статті 631 ЦК України\~строком договору є час, протягом якого сторони можуть здійснити свої права і виконати свої обовязки відповідно до договору. Закінчення строку договору не звільняє сторони від відповідальності за його порушення, яке мало місце під час дії договору. Відповідно до ч. 1 ст.598 ЦК України\~зобов'язання припиняється частково або у повному обсязі на підставах, встановлених договором або законом. Статтею599 ЦК України\~встановлено, що зобов'язання припиняється виконанням, проведеним належним чином. Відповідно до ч.2\~ст. 589 ЦК України, за рахунок предмета застави заставодержатель має право задовольнити в повному обсязі свою вимогу, що визначена на момент фактичного задоволення, включаючи сплату процентів, неустойки, відшкодування збитків, завданих порушенням зобов'язання, необхідних витрат на утримання заставленого майна, а також витрат, понесених у зв'язку із пред'явленням вимоги, якщо інше не встановлено договором. Згідно\~ст. 19 Закону України «Про заставу», за рахунок заставленого майна заставодержатель має право задовольнити свої вимоги в повному обсязі, що визначається на момент фактичного задоволення, включаючи проценти, відшкодування збитків, завданих прострочкою виконання (а у випадках, передбачених законом чи договором, - неустойку), необхідні витрати та утримання заставленого майна, а також витрати на здійснення забезпеченої заставою вимоги, якщо інше не передбачено договором застави. Згідно із\~ст. 534 ЦК України, у разі недостатності суми проведеного платежу для виконання грошового зобов'язання у повному обсязі ця сума погашає вимоги кредитора у такій черговості, якщо інше не встановлено договором або законом: 1) у першу чергу відшкодовуються витрати кредитора, пов'язані з одержанням виконання; 2) у другу чергу сплачуються проценти і неустойка; 3) у третю чергу сплачується основна сума боргу. Нормами\~ст. 534 ЦК України\~встановлено, що у разі недостатності суми проведеного платежу для виконання грошового зобов'язання у повному обсязі ця сума погашає вимоги кредитора у такій черговості, якщо інше не встановлено договором або законом: 1) у першу чергу відшкодовуються витрати кредитора, пов'язані з одержанням виконання; 2) у другу чергу сплачуються проценти і неустойка; 3) у третю чергу сплачується основна сума боргу. Відповідно до статей6,\~627 ЦК України\~сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначення умов договору з урахуванням вимог цьогоКодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості. Сторони мають право укласти договір, який не передбачено актами цивільного законодавства, але відповідає загальним засадам цивільного законодавства. Сторони мають право врегулювати у договорі, який передбачений актами цивільного законодавства, свої відносини, які не врегульовані цими актами. Сторони в договорі можуть відступити від положень актів цивільного законодавства і врегулювати свої відносини на власний розсуд. Згідно з ч. 2 ст. 533 ЦК України якщо у зобов'язанні визначено грошовий еквівалент в іноземній валюті, сума, що підлягає сплаті у гривнях, визначається за офіційним курсом відповідної валюти на день платежу, якщо інший порядок її визначення не встановлений договором або законом чи іншим нормативно-правовим актом. Правова позиція з цього питання висловлена ВСУ у справі за № 6-2134цс15 від 21.12.2016 року . Офіціальний курс НБУ гривні до долару США на 15.08.2018 складає 27,45 грн. за 1 долар США ( на дату винесення рішення). В матеріалах справи міститься договір купівлі-продажу квартири від 13.11.2013 року про заставне майно квартира за № 22 по вул. Пушкінській 11/13 у м.Харкові,яка була забезпеченням за вищевказаним кредитним договором яка була реалізована 13.11.2013 року вартістю 240000,00 гривень, оскільки сума отримана від реалізації заставного майна не була врахована в розрахунок від 08.10.2013 року , то відповідно до залишку заборгованості\~за відсотками\~56307,56\~доларів США,\~що за\~офіційним курсом\~НБУ становить\~на 15.08.2018\~ року\~становить 1545,642.522\~грн.,\~потрібно відрахувати\~суму реалізовано\~майна на\~підставі ст. ст. 534 ЦК України\~в порядку черговості, оскільки позивачем на надано доказів стосовно витрат кредитора пов»язаних з одержанням виконання, то суд відраховує вартість реалізованого майна 240000,00 гривень з процентів, 1545,642.522 -240000= 1305642, 522 гривень. Вирішуючи позовні вимоги в частині стягнення з відповідачів пені за порушення строків повернення кредитної заборгованості та сплати відсотків за ними у розмірі 334112,42 долларів США, що станом на 15.08.2018 року становить 9171385,929 суд виходить з того, що зазначена вимога є законною, оскільки відповідач прострочив виконання грошового зобовязання в частині сплати заборгованості за кредитним договором, що спричиняє наслідки, зокрема наявність у банківської установи права вимагати сплати неустойки (пені) за прострочення виконання грошового зобовязання. Відповідно до ч. 3.\~ст. 551 ЦК України, розмір неустойки може бути зменшений за рішенням суду, якщо він значно перевищує розмір збитків, та за наявності інших обставин, які мають істотне значення. Судом встановлено, що пеня за несвоєчасність виконання зобовязань за кредитним договором, визначена позивачем у розмірі грн. 9171385,929 , значно перевищує розмір основного боргу у вигляді заборгованості за кредитом у сумі 4042,565.34 грн. та заборгованості по відсоткам за користування кредитом у сумі 1305642, 522 грн. Крім цього, судом встановлено, що відповідач тривалий час добросовісно виконував обовязки з повернення кредиту за вказаним кредитним договором, після утворення заборгованості за кредитом добровільно передав банку квартиру , який був предметом застави. З урахуванням наведеного, суд дійшов висновку про можливість застосувати ч. 3.\~ст. 551 ЦК України\~та зменшити розмір пені до 50000 грн.\~\~ Таким чином позовні вимоги до відповідача підлягають\~частковому задоволенню в сумі 5398,207,86 гривень (4042,565.34 гривень залишок заборгованості за кредитом + заборгованість за відсотками1305642, 52 + 50000 сума пені нарахованої ). Крім цього, на підставі ст. 141 ЦПК України, суд вважає за необхідне стягнути з відповідачів на користь позивача понесені останнім судові витрати.

Outcome: partial