Jurisdiction: civil
Date: 2021-08-16 00:00:00

У серпні 2020 року ОСББ «Богдана Хмельницького, 12-14» (далі по тексту - позивач) звернувся до суду з позовом до [PERSON] (далі по тексту - відповідач) про стягнення заборгованості по сплаті внесків на реставрацію за період із листопада 2019 року по липень 2020 року в розмірі 566 329,46 грн. та 17222,62 грн. трьох процентів річних від простроченої суми заборгованості. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що ОСББ «Богдана Хмельницького, 12-14» здійснює управління житловим будинком [ADDRESS] , який є пам`яткою архітектури місцевого значення. 15.07.2015 року між ОСББ «Богдана Хмельницького, 12-14» та [PERSON] укладений договір відносин власників житлових і нежитлових приміщень. 14.10.205 року поза черговими зборами співвласників ОСББ прийнято рішення про реставрацію будинку [ADDRESS] за рахунок внесків співвласників. Станом на дату подання позовну відповідачем внески на реставрацію будинку не оплачені, так за період листопада 2019 - липень 2020 року заборгованість складає 566 329,46 грн., з яких: внесок на аудит за 2015-2019 роки - 2553,12 грн., додатковий внесок на розробку проекту реставрації пам`ятки архітектури місцевого значення - 14582,88 грн., внесок на монтаж залізобетонних перекриттів в секції А осі А-В 1-5 - 542461,37 грн., внесок на експертизу проекту реставрації - 5449,31 грн., внесок на оплату послуг КП «Благоустрій» у 2020 році - 1282,78 грн. Ухвалою суду від 15.09.2020 року по справі відкрито загальне позовне провадження та призначено підготовче судове засідання. Ухвалою суду від 17.05.2021 року закрито підготовче судове засідання та призначено справу до розгляду по суті. Представники позивача у судовому засіданні позов підтримала та просила його задовольнити. Відповідач у судовому засіданні не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, причини неявки не повідомив, відзиву на позовну заяву не подав. На адресу відповідача було направлено ухвалу суду про відкриття провадження та копію позовної заяви з додатками, разом з тим конверт повернувся на адресу суду з відміткою «за закінченням терміну зберігання». Відповідно до висновків Великої Палати Верховного суду викладених в постанові від 25.04.2018 року у справі №800/547/17 - направлення листів рекомендованою кореспонденцією на дійсні адрес є достатнім для того, щоб вважати повідомлення/надсилання належним. При цьому отримання зазначених листів адресатом перебуває поза межами контролю відправки, а тому не може свідчити про неправомірність його дій. Вислухавши пояснення представника позивача, дослідивши письмові докази, які містяться в матеріалах справи, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню частково з наступних підстав. Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом, Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Богдана Хмельницького, 12-14» створене власниками квартир та/або приміщень багатоквартирного будинку [ADDRESS] (відповідно до Закону України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку". Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Богдана Хмельницького, 12-14» здійснює управління будинком, який є пам`яткою архітектури місцевого значення (охоронний № 635-Кв) на підставі розпорядження Шевченківської районної в місті Києві державної адміністрації від 04.10.2013 № 601 та акта прийому-передачі житлового будинку з балансу на баланс від 29.05.2015. Відповідач є власником групи нежитлових приміщень № 21 (в літ. А, А') загальною площею 248,60 кв.м., по [ADDRESS] на підставі договору купівлі-продажу нежитлових приміщень від 17.05.2011 року. 15.07.2015 між позивачем та відповідачем укладено договір відносин власників житлових і нежитлових приміщень та управителя, за умовами якого: - управитель безпосередньо або шляхом залучення фізичних та/чи юридичних осіб забезпечує належну експлуатацію житлового будинку [ADDRESS] та його прибудинкової території (надалі - житловий комплекс); - забезпечує відповідні умови користування неподільним та загальним майном житлового комплексу, а власник відшкодовує витрати на утримання житлового комплексу пропорційно площі власних приміщень відносно площі всіх житлових та нежитлових приміщень житлового комплексу, право власності на які зареєстровано (пункт 2.1); характеристика приміщення, що належить власнику (відповідачу) (пункт 2.2): 1) № нежитлових приміщень: 21; 2) будинок №14 «літ. А, А'»; 3) поверх - перший та цоколь; 4) площа 248,60 кв.м.; - власник несе витрати на утримання, реконструкцію, реставрацію, поточний чи капітальний ремонт, технічне переоснащення житлового комплексу та інші витрати, передбачені законом та рішеннями загальних зборів членів ОСББ. Власник сплачує управителю внески та платежі на утримання житлового комплексу в розмірі, встановленому загальними зборами ОСББ. Інформація про встановлені загальними зборами внески та платежі на утримання житлового комплексу надсилається власнику рекомендованими поштовими відправленнями або вручається особисто під підпис (пункти 5.1, 5.2); - строк дії цього договору з моменту укладення до 31.12.2016. Якщо за місяць до закінчення терміну дії цього договору жодна із сторін не висловила наміру внести до нього зміни або доповнення, він продовжується на наступний рік (пункти 8.7, 8.8). Згідно протоколу №7 позачергових зборів співвласників Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Богдана Хмельницького, 12- 14» від 14.10.2015 р.,на яких був присутній уповноважений представник відповідача - [PERSON] , було прийнято рішення про реставрацію будинку [ADDRESS] . За акту огляду від 26.10.2015 вбачається необхідність проведення комплексу протиаварійних та реставраційних робіт у будинку, який є аварійним та непридатним для експлуатації. 12.02.2016 року позивачем отримано реставраційне завдання від 08.02.2016 № 1725/0/07/27-16 Департаменту містобудування та архітектури КМДА. Позивач отримав від Департаменту культури КМДА припис від 24.02.2016 № 293/12 із зобов`язанням привести пам`ятку архітектури (будинок) до належного стану. ДП «Укрдержбудекспертиза» на замовлення позивача розробила експертний звіт від 09.03.2017 № 00-2175-16/ЦБ щодо розгляду проектної документації за робочим проектом «Протиаварійні та невідкладні консерваційні роботи з реставрації пам`ятки архітектури місцевого значення (охоронний № 635-Кв) будинку на [ADDRESS] » (далі - проект протиаварійних робіт). Департамент культури КМДА надав ОСББ Дозвіл на виконання протиаварійних та невідкладних консерваційних робіт №48 від 27.07.2017 р. 31.03.2016 року з ДП «Науково-дослідний інститут будівельних конструкцій» укладено договір на створення і передачу науково-технічної продукції з Додатками на виконання геологічних вишукувань, комплексних наукових досліджень, розробки робочих креслень в межах робочого проекту «Протиаварійні та невідкладні консерваційні роботи з реставрації пам`ятки архітектури місцевого значення (охоронний номер № 635-Кв) - будинку по [ADDRESS] ». 16.06.2017 листом № 060-4532 від Департаменту культури КМДА позивачем отримано погодження Робочого проекту протиаварійних робіт. 12.02.2018 року Департаментом культури КМДА повідомлено про початок протиаварійних робіт листом вих. № 192. Строки виконання протиаварійних робіт та розробки проекту робіт та розробки проекту реставрації визначені Охоронним договором від 07.07.2016 року № 3300, укладеним між ОСББ «БХ, 12-14» та Департаментом охоронної культурної спадщини КМДА. За додатковою угодою № 2 від 25.10.2018 року строк виконання протиаварійних робіт та строк розробки проекту реставрації продовжений до кінця 2020 року. Поточні питання виконання протиаварійних робіт і строк розробки проекту реставрації вирішуються шляхом проведення письмових опитувань співвласників ОСББ «БХ, 12-14». Звертаючись до суду з позовом, позивач просить стягнути з відповідача, як з члена ОСББ (власника нежитлових приміщень № 21 (в літ. А, А') загальною площею 248,60 кв.м.,) 566 329,46 грн. заборгованості по сплаті внесків на реставрацію, які нараховані позивачем за період з листопада 2019 року по липень 2020 року на підставі рішень загальних зборів, а саме: - рішення № 29 від 08.01.2020 про сплату 10,27 грн./кв.м. внеску на аудит за 2015-2019 роки (сума 2553,12 грн.); - рішення № 30 від 31.01.2020 про сплату 58,66 грн./кв.м додаткового внеску на розробку проекту реставрації пам`ятки архітектури місцевого значення (сума 14582,88 грн.); - рішення № 33 від 04.05.2020 про сплату 4166,37 грн./кв.м внеску на монтаж залізобетонних перекриттів в секції А осі А-В 1-5 (сума 542461,37 грн.); - рішення № 34 від 04.05.2020 про сплату 21,92 грн./кв.м внеску на експертизу проекту реєстрації (сума 5449,31 грн.); - рішення № 34 від 04.05.2019 про сплату 5,16 грн./кв.м внеску на оплату послуг «КП «Благоустрій» (сума 1282,78 грн.). Статтею 1 Закону України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку" (далі - Закон) передбачено, що управління багатоквартирним будинком полягає у вчиненні співвласниками багатоквартирного будинку дій щодо реалізації прав та виконання обов`язків співвласників, пов`язаних з володінням, користуванням і розпорядженням спільним майном багатоквартирного будинку. Згідно зі статтями 4, 12 Закону, об`єднання створюється для забезпечення і захисту прав співвласників та дотримання їхніх обов`язків, належного утримання та використання спільного майна, забезпечення своєчасного надходження коштів для сплати всіх платежів, передбачених законодавством та статутними документами. Основна діяльність об`єднання полягає у здійсненні функцій, що забезпечують реалізацію прав співвласників на володіння та користування спільним майном співвласників, належне утримання багатоквартирного будинку та прибудинкової території, сприяння співвласникам в отриманні житлово-комунальних та інших послуг належної якості за обґрунтованими цінами та виконання ними своїх зобов`язань, пов`язаних з діяльністю об`єднання. Управління багатоквартирним будинком здійснює об`єднання через свої органи управління. Об`єднання самостійно визначає порядок управління багатоквартирним будинком та може змінити його у порядку, встановленому цим Законом та статутом об`єднання. Відповідно до статті 10 Закону, рішення загальних зборів, прийняте відповідно до статуту, є обов`язковим для всіх співвласників. Співвласник, зокрема, зобов`язаний: виконувати рішення статутних органів, прийняті у межах їхніх повноважень; брати участь у проведенні реконструкції, реставрації, поточного і капітального ремонтів, технічного переоснащення приміщень; своєчасно і в повному обсязі сплачувати належні внески і платежі (статті 15 Закону). Кожний співвласник несе зобов`язання щодо належного утримання, експлуатації, реконструкції, реставрації, поточного і капітального ремонтів, технічного переоснащення спільного майна багатоквартирного будинку пропорційно до його частки співвласника (частина 2 статті 7 Закону України "Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку"). Відповідно до статті 20 Закону частка співвласника у загальному обсязі внесків і платежів на утримання, реконструкцію, реставрацію, проведення поточного і капітального ремонтів, технічного переоснащення спільного майна у багатоквартирному будинку встановлюється пропорційно до загальної площі квартири (квартир) та/або нежитлових приміщень, що перебувають у його власності. Частка участі співвласника визначається відповідно до його частки як співвласника квартири та/або нежитлового приміщення. Внески на утримання і ремонт приміщень або іншого майна, що перебуває у спільній власності, визначаються статутом об`єднання та/або рішенням загальних зборів (стаття 23 цього Закону), а у разі відмови співвласника сплачувати внески і платежі на утримання та проведення реконструкції, реставрації, поточного і капітального ремонтів, технічного переоснащення спільного майна об`єднання або за його дорученням управитель має право звернутися до суду (стаття 13 цього Закону). Статтею 27 Закону України "Про охорону культурної спадщини" від 08.06.2000 № 1805-III передбачено, що у разі, коли пам`ятці загрожує небезпека пошкодження, руйнування чи знищення, власник або уповноважений ним орган, особа, яка набула права володіння, користування чи управління, зобов`язані привести цю пам`ятку до належного стану (змінити вид або спосіб її використання, провести роботи з її консервації, реставрації, реабілітації, музеєфікації, ремонту та пристосування). Статтею 10 Закону передбачена можливість оскарження в судовому порядку рішення загальних зборів. Оскільки матеріали справи не містять доказів оскарження та скасування рішень загальних зборів ОСББ, на підставі яких нараховано оспорювані внески на реставрацію будинку, суд приймає до уваги вказані рішення ОСББ та розміри внесків, визначеними ними. За Законом України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку" на відповідача, як на члена ОСББ та на особу, у повному господарському віданні якої перебуває належне державі на праві власності майно, покладено обов`язок виконувати чинні та не скасовані рішення статутних органів ОСББ, якими зокрема є загальні збори учасників та правління ОСББ, брати участь у проведенні реконструкції, реставрації, поточного і капітального ремонтів, технічного переоснащення приміщень та своєчасно і в повному обсязі сплачувати належні внески і платежі. За змістом статті 10 Закону, саме до компетенції правління відноситься: здійснення контролю за своєчасною сплатою співвласниками внесків та вжиття заходів щодо стягнення заборгованості та укладення договорів про виконання робіт, надання послуг та здійснення контролю за їх виконанням. Згідно з наведеними приписами законодавства, кожен договір на утримання, розробку реставрації, виконання проти аварійних робіт в будинку [ADDRESS] укладався ОСББ «БХ, 12-14» за погодженням зі співвласниками будинку, рішення щодо яких приймались або на загальних зборах або шляхом письмового опитування, які проводились у порядку, передбаченому Статутом ОСББ. При цьому, разом з питанням про надання згоди на укладення договорів на проведення реставрації чи виконання протиаварійних робіт в будинку, співвласники затверджували рішення щодо розміру внеску на оплату кожного окремого договору та порядок розрахунку такого внеску. Так, загальні збори ОСББ «БХ, 12-14» уповноважені приймати рішення щодо порядку розподілу витрат на розрахунку житлових чи нежитлових приміщень, які ні за ким не зареєстровані, а також щодо оплати внесків на виконання певних робіт в будинку лише власниками житлових і нежитлових приміщень, на користь яких ці роботи виконуються, є цілком економічно обґрунтованими, правомірними і не суперечать чинному законодавству. Вказане, зокрема, підтверджується висновком науково правової експертизи Ради науково-правових експертиз при Інституті Держави і права ім. В.М. Корецького НАН України від 21.12.2018 № 126/262-е. Як вбачається з наведеного, відповідач, як співвласник будинку [ADDRESS] , зобов`язаний здійснювати платежі та внески на утримання і ремонт спільного майна та безпідставно відмовляється виконувати власний обов`язок, встановленого положеннями статей 10, 15 Закону. При цьому, незгода відповідача з обраними ОСББ надавачами послуг по реставрації будинку, вартістю та якістю цих послуг не звільняє відповідача від обов`язку члена ОСББ сплатити внески на реставрацію, оскільки, питання укладення договорів про виконання робіт, надання послуг та здійснення контролю за їх виконанням віднесено до компетенції правління ОСББ. Згідно з ч. 3 ст. 11, ч. 2 ст. 509 ЦК України, зобов`язання можуть виникати безпосередньо з актів цивільного законодавства, якими відповідно до ч. 2 ст. 4 ЦК України є, зокрема, закони України. Відповідно до ст. 525 ЦК України одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. Згідно з ст. 526 ЦК України зобов`язання повинні виконуватися належним чином відповідно до умов договору, вимог кодексу, актів законодавства, а при відсутності таких вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Зміст положення частини четвертої статті 319 ЦК України про те, що власність зобов`язує, яке має більш загальний характер, фактично розкривається через закріплений у наступній частині цієї статті принцип, що забороняє власникові використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію та природні якості землі. Статтею 322 ЦК України визначено, що власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Відповідно до вимог ст. 12, 81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Матеріали справи не містять доказів оскарження та скасування рішень загальних зборів ОСББ, на підставі яких нараховано оспорювані внески на реставрацію будинку. Суд оцінюючи належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, враховуючи те, що обставини, на які посилається позивач як на підставу для задоволення позову, знайшли свого підтвердження у судовому засіданні, прийшов до висновку про задоволення позову, заборгованості відповідача перед позивачем є обґрунтованою і підлягає стягненню з відповідача на користь позивача. Аналізуючи питання обсягу дослідження доводів учасників справи та їх відображення у судовому рішенні, суд першої інстанції спирається на висновки, що зробив Європейський суд з прав людини від 18.07.2006 у справі «Проніна проти України», в якому Європейський суд з прав людини зазначив, що п.1 ст.6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі ст.6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи. У рішенні Європейського суду з прав людини «Серявін та інші проти України» (SERYAVINOTHERS v.) вказано, що усталеною практикою Європейського суду з прав людини, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі «РуїсТоріха проти Іспанії» (RuizTorija v. Spain) від 9 грудня 1994 року, серія A, N 303-A, п. 29). Хоча національний суд має певну свободу розсуду щодо вибору аргументів у тій чи іншій справі та прийняття доказів на підтвердження позицій сторін, орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень (див. рішення у справі «Суомінен проти Фінляндії» (Suominen v. Finland), N 37801/97, п. 36, від 1 липня 2003 року). Ще одне призначення обґрунтованого рішення полягає в тому, щоб продемонструвати сторонам, що вони були почуті. Крім того, вмотивоване рішення дає стороні можливість оскаржити його та отримати його перегляд вищестоящою інстанцією. Лише за умови винесення обґрунтованого рішення може забезпечуватись публічний контроль здійснення правосуддя (див. рішення у справі «Гірвісаарі проти Фінляндії» (Hirvisaari v. Finland), №49684/99, п. 30, від 27 вересня 2001 року). Відповідно до ст.ст. 610-612 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). У разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: 1) припинення зобов`язання внаслідок односторонньої відмови від зобов`язання, якщо це встановлено договором або законом, або розірвання договору; 2) зміна умов зобов`язання; 3) сплата неустойки; 4) відшкодування збитків та моральної шкоди. Боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом. Відповідно до ч.1 ст. 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Разом з тим, згідно з ч.2 ст. 625 ЦК України боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. Таким чином, виходячи з юридичної природи правовідносин сторін як грошових зобов`язань, на них поширюється дія ч.2 ст.625 ЦК України, як спеціальний вид цивільно-правової відповідальності за прострочення виконання зобов`язання, а тому враховуючи, що відповідач не сплачує заборгованість по внесках співвласника на витрати управління будинком суд приходить до висновку про стягнення з відповідача на користь позивача 3% річних. Судом було перевірено розрахунок та встановлено суму 3% річних - 17222,62 грн. Крім того, відповідно до ст.ст. 133, 141 ЦПК України з відповідача на користь «Богдана Хмельницького, 12-14» підлягає стягненню судовий збір в сумі 10173,07 грн.

Outcome: partial