Jurisdiction: civil
Date: 2021-10-19 00:00:00

Позивач Приватне акціонерне товариство «ДТЕК Київські Електромережі» (далі - ПрАТ «ДТЕК Київські Електромережі») звернувся до Оболонського районного суду м. Києва в порядку цивільного судочинства з позовом до відповідача [PERSON] про стягнення на свою користь заборгованості за необліковану та спожиту електроенергію та судові витрати. Свої позовні вимоги позивач обґрунтовував тим, що [PERSON] є споживачем електричної енергії, яку постачає ПАТ «ДТЕК Київські Електромережі» за адресою: [ADDRESS] . Як зазначає представник позивача, позивач ПрАТ «ДТЕК Київські Електромережі», яке є правонаступником Публічного акціонерного товариства «Київенерго». 06.07.2004 між позивачем та відповідачем було укладено договір користування електричною енергією. Як стверджував позивач, він виконував взятий на себе обов`язок постачати відповідачеві електричну енергію у необхідних йому обсягах. Натомість [PERSON] належним чином не виконує взяті на себе зобов`язання щодо своєчасної та у повному обсязі оплати за спожиту електроенергію, допустив заборгованість з її оплати у сумі 7520,66 грн. Цю заборгованість, а також втрати від інфляції та три проценти річних від простроченої суми у розмірі 2805,71 грн позивач просить суд стягнути з відповідача. Також, як зазначив позивач, 18.06.2019 працівниками ПрАТ «ДТЕК Київські Електромережі» за адресою відповідача в ході обстеження приладу обліку електроенергії представниками позивача було виявлено порушення п.5.5.5. ПРРЕЕ самовільне підключення струмоприймачів до електричної мережі без дозволу ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» після відключення 22.03.2019 року. Цей факт зафіксований актом про порушення від 18.06.2019 № 53136, який був розглянутий на засіданні комісії з розгляду актів про порушення споживачами Правил роздрібного ринку електричної енергії та на підставі якого здійснено розрахунок заборгованості за необліковану електричну енергію. Покликаючись на те, що заборгованість за актом про порушення споживачем [PERSON] не сплачена, ПрАТ «ДТЕК Київські Електромережі» просило суд стягнути з відповідача на його користь заборгованість за необліковану електричну енергію у сумі 2730,41 грн., а також втрати від інфляції та три проценти річних від простроченої суми у розмірі 356,75 грн. Ухвалою суду від 19.03.2021 р. провадження у справі відкрито та справа призначена до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін. На адресу суд від 02.08.2021 надійшов відзив від відповідача (а.с.57-61), в якому просить відмовити у задоволенні позову, а також зазначив, зокрема, що з 01.01.2019 всі розрахунки за спожиту з 01.01.2019 електричну енергію мають проводитись та проводяться не з позивачем, а з ТОВ «Київські енергетичні послуги», тому зазначає, що позивач вводить в оману суд щодо права вимоги до відповідача. Крім того, у відзиві відповідачем було заявлено строк позовної давності щодо права вимоги позивачем вартості електроенергії, спожитої відповідачем до лютого 2018 року. 06.08.2021 на адресу суду від представника позивача надійшла відповідь на відзив, у якому просить відмовити відповідачу у застосування строків позовної давності та задовольнити позовні вимоги у повному обсязі, з підставі викладених у відповіді на відзив (а.с.63-70). 16.09.2021 до суду від відповідача надійшли письмові заперечення на відповідь на відзив, у яких зазначає, що позивач фактично у відповіді на відзив підтвердив виключне право ТОВ «Київські енергетичні послуги» вимагати від відповідача грошові кошти за спожиту в 2019 році електричну енергію.При цьому, повідомляє, що позивач не заперечує той факт, що у схемі електропостачання споживача, що вказана в акті про порушення №53136 від 18.06.2019, споживання електроенергії здійснювалося виключно через вузол обліку електроенергії (електролічильник). Щодо позовної давності, то відповідач зазначив, що було розстрочення сплати заборгованості №231 від 19.10.2017, яким збільшено тривалість позовної давності до 10 років включно за цією угодою, а не за договором про користування електричною енергією №05252903714 від 06.07.2004. Одночасно, зазначає, що вказана угода була ним виконана своєчасно у повному обсязі, про що свідчить наявність в особовій картці споживача щомісячних платежів в період з листопада 2017 по листопад 2018 року в сумах, що перевищують зазначені в пункті 2 угоди про розстрочення сплати заборгованості №231 від 19.10.2017, внаслідок чого дія зазначеної угоди закінчилась разом з терміном позовної давності у 10 років. Представник позивача у судовому засіданні позовні вимоги підтримала у повному обсязі, просила їх задовольнити. Відповідач в судовому засіданні заперечував щодо задоволення позовних вимог, просив суд відмовити у їх задоволенні з підстав викладених у відзиві та письмових запереченнх та застосувати строки позовної давності. Суд, дослідивши матеріали справи, заслухавши учасників судового процесу, встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини. Відносини з постачання фізичним особам електричної енергії регулюються положеннями ст. 714 ЦК України, Законом України "Про електроенергетику" (чинним на момент виникнення спірних правовідносин), Закону України "Про ринок електричної енергії", Правилами користування електричною енергією для населення, затвердженими постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року № 1357 (чинними на момент виникнення спірних правовідносин) (далі - ПКЕЕН), Правилами роздрібного ринку електричної енергії, затвердженими постановою Кабінету Міністрів України від 14 березня 2018 року № 312 (далі - ПРРЕЕ), та Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженою постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04 травня 2006 року № 562 (чинною на момент виникнення спірних правовідносин). Відповідно до ст. 714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. До договору постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, положення про договір поставки, якщо інше не встановлено законом або не випливає із суті відносин сторін. Законом можуть бути передбачені особливості укладення та виконання договору постачання енергетичними та іншими ресурсами. Як вбачається із матеріалів справи і це встановлено судом, [PERSON] є власником особового рахунку № [NUMBER] (отримувачем) електричної енергії, за адресою: [ADDRESS] . 06.07.2004 року між Акціонерною енергопостачальною компанією «Київенерго» та [PERSON] , який проживає за адресою: [ADDRESS] , було укладено договір про користування електричною енергією, за умовами якого енергопостачальна компанія бере на себе зобов`язання надійно постачати споживачу електричну енергію у необхідних йому обсягах відповідно до потужності 9 кВт електроустановок споживача, з гарантованим рівнем надійності, безпеки та якості, а споживач зобов`язується оплачувати одержану електричну енергію за обумовленими тарифами у терміни, передбачені договором. 19.10.2017 року між Публічним акціонерним товаристом «Київенерго» та відповідачем була укладена угода про розстрочення сплати заборгованості за договором про користування електричною енергією №05252903714 від 06.07.2004, відповідно до якої відповідач визнає заборгованість за спожиту електричну енергію за вказаним договором за показаннями 013627 кВт/г приладу обліку електричної енергії на 01.09.2017 року у розмірі 17680,02 грн. та має обов`язок перед Публічним акціонерним товаристом «Київенерго» її сплатити у повному обсязі (а.с.75-76). Згідно п.2 вищезазначеної угоди, заборгованість у розмірі 17680,02 грн має бути сплачена споживачем протягом 12 місяців до 23.10.2018 року. Відповідно до п.3. угоди, укладання вказаної угоди та її виконання споживачем не звільняє його від обов`язку не допускати порушень ПКЕЕН та своєчасно і у повному обсязі здійснювати оплату щомісячно с п о ж и т о ї електричної енергії до 10 числа кожного місяця. На підставі рішення позачергових Загальних зборів акціонерів ПУБЛІЧНОГО АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА «КИЇВЕНЕРГО» від 13 листопада 2017 року про реорганізацію та рішення Загальних зборів акціонерів ПрАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» про заснування товариства від 22 грудня 2017 року, було створено Приватне акціонерне товариство «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» шляхом виділу з ПАТ «КИЇВЕНЕРГО» товариства та передачі йому частини майна, прав та обов`язків ПАТ «КИЇВЕНЕРГО». Згідно даних витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань ПРИВАТНЕ АКЦІОНЕРНЕ ТОВАРИСТВО «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» є правонаступником ПУБЛІЧНОГО АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА «КИЇВЕНЕРГО». Відповідно до ч. 13 розділу ХVІІІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про ринок електричної енергії» у разі відокремлення оператор системи розподілу, яким є ПрАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ», є правонаступником в частині прав та обов`язків, зокрема, пов`язаних із провадженням діяльності з постачання електричної енергії за регульованим тарифом та із провадженням діяльності з передачі електричної енергії місцевими (локальними) електромережами за договорами на постачання електричної енергії та про користування електричною енергією. На підставі ст. 514 ЦК України, до нового кредитора переходять права первісного кредитора у зобов`язані в обсязі і на умовах, що існували на момент переходу цих прав, якщо інше не встановлено договором або законом. Статтею 68 ЖК України, п.20 Правил користування електричною енергією (затверджених Постановою КМУ від 26 липня 1999 року за №1357) встановлено обов`язок наймача своєчасно вносити плату за комунальні послуги (водопостачання, газ, теплову й електричну енергію та інші послуги). Відповідно до п.п.19, 20, 21 Правил користування електричною енергією споживач зобов`язаний оплачувати послуги з користування електричної енергії у строки, встановлені договором або законом. Згідно із п. 48 Правил, споживач несе відповідальність за прострочення терміну внесення платежів за електричну енергію. Усупереч вищезазначених умов позивач несвоєчасно та не у повному обсязі сплачував за спожиту електричну енергію. Як убачається із матеріалів справи, станом на 31.12.2018 з урахуванням оплати за попередні місяці за спожиту електричну енергію заборгованість за адресою відповідача становила 10420,66 грн. Останній платіж за спожиту електричну енергію [PERSON] здійснив у квітні 2019 року. Отже, станом на дату звернення до суду заборгованість відповідача перед позивачем за спожиту електричну енергію до 01.01.2019 становить 7520, 66 грн. Слід зазначити, що у зв`язку з реформою ринку електричної енергії та у відповідності до ЗУ «Про ринок електричної енергії» розрахунки за спожиту електроенергію, починаючи з 01.01.2019, проводяться з компанією-постачальником ТОВ «Київські енергетичні послуги» та є не є предметом розгляду у даній справі. Згідно ст. 525 ЦК України одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. Відповідно до ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Однак [PERSON] належним чином не виконував взяті на себе зобов`язання щодо своєчасної та у повному обсязі оплати за спожиту електроенергію до 01.01.2019, допустив заборгованість з її оплати у сумі 7520,66 грн. Відповідно до ст. 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). За приписами ч. 1 ст. 612 ЦК України боржник вважається таким, що прострочив, якшо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом. Отже, стягненню з відповідача на користь позивача підлягає борг за спожиту електроенергію до 01.01.2019 у сумі 7520,66 грн. Положеннями ч. 1 ст. 625 ЦК України визначено, що боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом (ч. 2 ст. 625 ЦК України). За змістом ч. 2 ст. 625 ЦК нарахування інфляційних витрат на суму боргу та трьох процентів річних входять до складу грошового зобов`язання і є особливою мірою відповідальності боржника (спеціальний вид цивільно-правової відповідальності) за прострочення грошового зобов`язання, оскільки виступають способом захисту майнового права та інтересу, який полягає у відшкодуванні матеріальних втрат (збитків) кредитора від знецінення грошових коштів внаслідок інфляційних процесів та отримання компенсації (плати) від боржника за користування утримуваними ним грошовими коштами, належними до сплати кредиторові. Втрати ПрАТ "ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ" від інфляції унаслідок неналежного виконання [PERSON] зобов`язань та три проценти річних від простроченої суми складають 2805,71 грн (а. с. 5). Отже, стягненню з відповідача на користь позивача підлягає борг за спожиту електроенергію до 01.01.2019 року у сумі 7520,66 грн, втрати від інфляції та три проценти річних від простроченої суми у розмірі 2805,71 грн. Щодо стягнення з відповідача заборгованості за необліковану електричну енергію, суд зазначає наступне. Пунктом 5.5.5 Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених Постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14.03.2018 № 312, у редакції станом на момент виникнення спріних правовідносин (далі -ПРРЕЕ), передбачений, зокрема, обов`язок споживача користуватися електричною енергією виключно на підставі договору; сплачувати за електричну енергію та надані йому послуги відповідно до укладених договорів; за умови неповної оплати за спожиту електроенергію припинити власне електроспоживання відповідно до умов договору; здійснювати оплату рахунків, виставлених на підставі актів про порушення цих Правил та умов договору; не допускати безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача, а також відшкодовувати збитки, завдані оператору системи та/або споживачу (основному споживачу), у разі виявлення безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача. Відповідно до п. 8.2.5 ПРРЕЕ у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача або представника споживача оформлюється акт про порушення. В акті про порушення мають бути зазначені зміст виявленого порушення з посиланням на відповідні пункти цих Правил або методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором, та вихідні дані, необхідні для визначення обсягу необлікованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків. За необхідності в акті зазначаються заходи, яких необхідно вжити для усунення допущених порушень. Акт про порушення складається у двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві. Акт про порушення підписується представником оператора системи та споживачем або представником споживача. У разі відмови споживача або представника споживача підписати акт про порушення в ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт про порушення вважається дійсним, якщо він підписаний уповноваженим представником оператора системи та двома незаінтересованими особами (представник житлово-експлуатаційної організації, балансоутримувача або управителя будинку, виборна особа будинкового, вуличного, квартального чи іншого органу самоорганізації населення або представник органу місцевого самоврядування, інший споживач тощо) за умови посвідчення їх осіб. 18.06.2019 року за адресою відповідача: [ADDRESS] , представниками енергопостачальника, було виявлено порушення: «п.5.5.5 ПКЕЕН - самовільне підключення стумоприймачів до електричної мережі без дозволу ПрАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» після відключення 22.03.2019 року». За результатом вказаної перевірки було складно Акт про порушення № 53136 від 18.06.2019 року, який був складений представниками ПрАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» у присутності двох свідків та підписаний ними (а.с.29). Указаний акт про порушення відповідає вимогам, встановленим п. 8.2.5 ПРРЕЕ. Вказаний акт разом із повідомленням про дату, час та місце його розгляду направлено на ім`я відповідача за адресою: [ADDRESS] . Проте, вказаний лист повернувся за терміном зберігання його відправнику (а.с.8). На підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків (п. 8.2.6 Правил). 23.07.2019 року на засіданні комісії з розгляду актів про порушення споживачами Правил користування електричною енергією для населення, відповідно до протоколу № 1130 (а.с.19) за результатами розгляду Акту про порушення № 53136 від 18.06.2019 було прийнято рішення про нарахування суми недорахованої електричної енергії по об`єкту розташованому за адресою: [ADDRESS] ., за період з 22.03.2019 по 18.06.2019 у розмірі - 2730,41 грн. Відповідач рішення комісії з розгляду актів про порушення від 23.07.2019 року № 1130 не оскаржив. Пунктом 8.2.5 ПРРЕЕ передбачено, що у разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії. В такому разі разом з протоколом споживачу надаються розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії з посиланням на відповідні пункти глави 8.4 цього розділу та розрахункові документи для оплати необлікованої електричної енергії та/або збитків. На виконання цієї норми підзаконного-нормативно-правового акту ПрАТ "ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ" було здійснено розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії. 25.07.2019 ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» на адресу відповідача скеровано лист №2/02/4-808, разом з протоколом, копією розрахунку, у якому відповідачу запропоновано здійснити оплату вищезазначеної суми. Вказаний лист повернувся за терміном зберігання. Доказів на спростування розрахунку вартості необлікованої електричної енергії відповідачем суду також не надано. Відповідно до ст. 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). За приписами ч. 1 ст. 612 ЦК України боржник вважається таким, що прострочив, якшо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом. Положеннями ч. 1 ст. 625 ЦК України визначено, що боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом (ч. 2 ст. 625 ЦК України). За змістом ч. 2 ст. 625 ЦК нарахування інфляційних витрат на суму боргу та трьох процентів річних входять до складу грошового зобов`язання і є особливою мірою відповідальності боржника (спеціальний вид цивільно-правової відповідальності) за прострочення грошового зобов`язання, оскільки виступають способом захисту майнового права та інтересу, який полягає у відшкодуванні матеріальних втрат (збитків) кредитора від знецінення грошових коштів внаслідок інфляційних процесів та отримання компенсації (плати) від боржника за користування утримуваними ним грошовими коштами, належними до сплати кредиторові. Оскільки ст. 625 ЦК України розміщена в розділі І "Загальні положення про зобов`язання" книги 5 ЦК України, то вона поширює свою дію на всі зобов`язання, якщо інше не передбачено в спеціальних нормах, які регулюють суспільні відносини з приводу виникнення, зміни чи припинення окремих видів зобов`язань. Передбачене ч. 2 ст. 625 ЦК України нарахування втрат від інфляції та трьох процентів річних має компенсаційний, а не штрафний характер, оскільки є способом захисту майнового права та інтересу, який полягає у отриманні компенсації від боржника. Втрати ПрАТ "ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ" від інфляції у зв`язку з несплатою [PERSON] заборгованості за актом про порушення від 18.06.2019 №53136 складають 2730,41 грн, а три проценти річних та втрати від інфляції за актом про порушення складають 356,75 грн. Стосовно заявлення відповідачем про застосування до даних правовідносин строків позовної давності, слід зазначити наступне. Статтею 257 ЦК України передбачено, що загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки. Відповідно до статті 253 ЦК України перебіг строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок. Початок перебігу позовної давності визначається статтею 261 ЦК України. Так, за загальним правилом перебіг загальної і спеціальної позовної давності починається з дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила (частина перша статті 261 ЦК України), а за зобов`язаннями з визначеним строком виконання перебіг позовної давності починається зі спливом строку виконання (частина п`ята цієї статті). Оскільки договір встановлює окремі зобов`язання, які деталізують обов`язок відповідача - сплату коштів частинами та передбачають самостійну відповідальність за невиконання цього обов`язку, то право позивача вважається порушеним з моменту порушення відповідачем терміну внесення чергового місячного платежу. А відтак, перебіг позовної давності стосовно кожного щомісячного платежу починається після невиконання чи неналежного виконання (зокрема, прострочення виконання) відповідачем обов`язку з внесення чергового платежу й обчислюється окремо щодо кожного простроченого платежу. У разі порушення позичальником терміну внесення чергового платежу, передбаченого договором про користування електричною енергією, платежі вносяться споживачем не пізніше 10 числа місяця, що настає за розрахунковим, виконавець в свою чергу має право вимагати сплату прострочених щомісячних платежів у межах позовної давності щодо кожного із цих платежів. Невнесені до моменту звернення кредитора до суду щомісячні платежі підлягають стягненню у межах позовної давності, перебіг якої визначається за кожним з платежів окремо залежно від настання терміну сплати кожного з цих платежів. Правовий висновок щодо застосування строків позовної давності до щомісячних платежів викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 28 березня 2018 року у справі № 444/9519/12 (провадження 14-10цс18). Частинами першою та третьою статті 264 ЦК України встановлено, що перебіг позовної давності переривається вчиненням особою дії, що свідчить про визнання нею свого боргу або іншого обов`язку. Після переривання перебіг позовної давності починається заново. З виписки з особового рахунку № [NUMBER] , за адресою: [ADDRESS] ., убачається, що у спірний період 2017-2018 року відповідач щомісячно сплачував грошові кошти в рахунок погашення заборгованості за угодою реструктуризації, які перевищували розмір щомісячних платежів за угодою, останній платіж в погашення боргу був здійснений в квітні 2019 року на суму в 900,00 грн. При цьому, сам відповідач не заперечує факти оплати за спожиту елекричну енергію у більшому розмірі, у спірний період. Позивач в свою чергу зазначає, що погашення суми боргу періодично відповідачем здійснювалось, хоча і не повно однак, у період з листопада 2017 по лютий 2019 регулярно, останній платіж був здійснений в квітні 2019 року відтак, сам факт оплати грошових коштів в рахунок погашення боргу є підставою для переривання строку позовної давності та початком її перебігу заново, адже такі дії відповідачів свідчать про визнання факту наявності боргу. Отже, вищезазаначені дії відповідача свідчать про визнання відповідачем свого боргу, а тому суд доходить висновку, що строк позовної давності переривався, та оскільки з позовом позивач звернувся до суду 15.03.2021 року, тому в даному випадку відсутні підстави для застосування строку позовної давності до спірних правовідносин. У відповідності до ч.1 ст.12 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Відповідно до ч.1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Разом з тим, відповідачем суду не надано жодних належних та допустимих доказів в заперечення позовних вимог, не здобуто таких доказів і в ході судового засідання. Зважаючи на вищевикладене, суд дійшов висновку задовольнити позов ПрАТ "ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ" та стягнути з [PERSON] заборгованість за спожиту електричну енергію у сумі 7520, 66 грн., інфляційні втрати та три проценти річних у сумі 2805,71 грн, заборгованість за спожиту не обліковану електричну енергію за актом про порушення №53136 від 18.06.2019 року у сумі 2730,41 грн, інфляційні втрати та три проценти річних за актом про порушення №53136 від 18.06.2019 року у сумі 356,75 грн. Відповідно до ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягають стягненню витрати по сплаті судового збору пропорційно розміру задоволених позовних вимог у сумі 2270,00 грн.

Outcome: approved