Jurisdiction: civil
Date: 2019-10-06 00:00:00

Позивачка [PERSON] звернулася до суду з позовом до відповідача Київської міської ради про визнання права власності у порядку спадкування, мотивуючи свої вимоги тим, що [INFO] помер чоловік позивачки [PERSON] . Після смерті чоловіка відкрилася спадщина на майно, а саме квартиру [ADDRESS] . Спадкоємцем після смерті чоловіка є позивачка, а також їх діти [PERSON] та [PERSON] , які відмовилися від прийняття спадщини. Позивачка в установлений законом строк звернулася до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Опанасенка К.І. із заявою про прийняття спадщини, але їй було відмовлено у видачі свідоцтва на вказану квартиру через відсутність правовстановлюючих документів, оскільки вказана квартира належала на праві власності чоловіку, квартира знаходиться у будинку ЖБК, але при житті чоловік не встиг оформити право власності на дану квартиру. На підставі викладеного позивачка звертається до суду з даним позовом, в якому просить визнати за нею право власності на квартиру [ADDRESS] у порядку спадкування за законом після смерті [PERSON] . Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 21.08.2019 року задоволено заяву представника позивача про витребування доказів. У судове засідання позивачка та її представник не з`явилися, про день, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, у своїй заяві представник позивача просить суд проводити розгляд справи в його відсутність. Суд вважає можливим розглядати справу у відсутності позивачки та її представника. Представник відповідача у судове засідання не з"явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, про причини неявки не повідомив. Суд вважає можливим розглядати справу у відсутності представника відповідача, за наявних у справі матеріалів. Представник третьої особи - ЖБК «Хімік-16» - у судове засідання не з"явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, про причини неявки не повідомив. Суд вважає можливим розглядати справу у відсутності представника третьої особи, за наявних у справі матеріалів. Представник третьої особи - Головного територіального управління юстиції у м. Києві - у судове засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, подав до суду письмові пояснення, в яких просить розглядати справу в його відсутність. Суд вважає можливим розглядати справу у відсутності представника третьої особи. Вивчивши письмові матеріали справи, суд приходить до висновку, що позовні вимоги [PERSON] підлягають задоволенню в повному обсязі з наступних підстав. Відповідно до вимог ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені у судовому засіданні. Згідно із статтями 12, 13 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, при цьому суд розглядає цивільні справи не інакше як в межах заявлених вимог і на підставі наданих учасниками справи доказів. Відповідно до вимог статей 76-79 ЦПК України доказуванню підлягають обставини (факти), які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у учасників справи, виникає спір. Доказування по цивільній справі, як і судове рішення не може ґрунтуватися на припущеннях. Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (Серявін та інші проти України, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року). Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, змістом яких є не допустити судовий процес у безладний рух. Судом встановлено, що [INFO] помер чоловік позивачки [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть. Позивачка [PERSON] та [PERSON] перебували у зареєстрованому шлюбі з 26.04.1980 року, що підтверджується свідоцтвом про шлюб. Померлий під час життя був постійно зареєстрований та проживав у квартирі [ADDRESS] , що знаходиться у будинку, що належить ЖБК "Хімік-16". Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина на майно, а саме квартиру [ADDRESS] . Спадкоємцями першої черги після смерті [PERSON] є його дружина - позивачка [PERSON] , а також діти - [PERSON] та [PERSON] , що підтверджується свідоцтвами про їх народження та матеріалами спадкової справи. В установлений законом строк позивачка [PERSON] звернулася до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Опанасенка К.І. із заявою про прийняття спадщини після померлого чоловіка, сини померлого від прийняття спадщини відмовилися, що підтверджується матеріалами спадкової справи. При оформленні спадщини з?ясувалось, що під час життя [PERSON] , незважаючи на те, що був членом ЖБК, не оформив в установленому законом порядку право власності на квартиру [ADDRESS] . Факт належності [PERSON] на праві власності квартири [ADDRESS] підтверджується довідкою ЖБК "Хімік-16", відповідно до якої [PERSON] був членом ЖБК "Хімік-16, при цьому пайовий внесок за квартиру був сплачений 06.08.1992 року у повному обсязі. Відповідно до ст. 328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом. Спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її, як це передбачено ч. 1 ст. 1268 ЦК України. Враховуючи те, що пай за квартиру [ADDRESS] при житті [PERSON] був сплачений у повному обсязі, померлий була членом ЖБК, але при житті не оформив в установленому законом порядку правовстановлюючі документи на квартиру, суд вважає позовні вимоги [PERSON] підставними та обґрунтованими, а тому такими, що підлягають задоволенню у повному обсязі. На підставі викладеного,

Outcome: approved