Jurisdiction: civil
Date: 2017-06-26 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулася до суду з позовом до державного нотаріуса Десятої Київської державної нотаріальної контори Сабадаш Ольги Вікторівни, [PERSON] про визнання права власності в порядку спадкування за законом, зобов'язання вчинити певні дії. Свої вимоги мотивувала тим, що після смерті її матері - [PERSON], яка померла [INFO] року, відкрилася спадщина на ? частку квартири, що знаходиться за адресою: [ADDRESS], що належали на праві спільної сумісної часткової власності, та на 1/8 частку, яку вона фактично прийняла після смерті свого чоловіка - [PERSON], але належним чином не оформила. 24 лютого 2016 року державним нотаріусом Десятої Київської нотаріальної контори винесено постанову про у вчиненні нотаріальної дії, оскільки відсутня реєстрація права власності спадкодавця на спадкове майно. Просить визнати за [PERSON] право власності в порядку спадкування за законом після смерті [PERSON], померлої [INFO] року, на 3/16 частки на квартиру [ADDRESS], зобов'язати [PERSON] не чинити перешкоди у користуванні житловим приміщенням. 16 лютого 2017 року ухвалою суду залучено [PERSON] до участі у справі в якості співвідповідача. Позивач в судове засідання не з»явилася, хоча належним чином повідомлена про час та місце розгляду справи. Представництво інтересів здійснював [PERSON] Представник позивача [PERSON] в судове засідання не з»явився, хоча належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи. До суду надійшла заява про розгляд справи за його відсутності. Відповідачі [PERSON], [PERSON] в судове засідання не з»явилися, хоча належним чином повідомлені про час та місце розгляду справи. Причини неявки суду не повідомили. Третя особа державний нотаріус Десятої Київської державної нотаріальної контори Сабадаш О.В. в судове засідання не з»явилася, хоча належним чином повідомлена про час та місце розгляду справи. До суду надійшла заява про розгляд справи за її відсутності. На підставі ст.197 ч.2 ЦПК України справа розглянута у відсутності сторін без фіксування судового засідання технічними засобами. Дослідив матеріали справи, суд встановив наступні фактичні обставини. Згідно свідоцтва про право власності на житло, виданого органом приватизації житла Дніпровської районною у м. Києві державної адміністрації від 24 квітня 1998 року, квартира [ADDRESS] належала на праві приватної спільної сумісної власності [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON] (а.с.76). Згідно інформації Київського міського бюро технічної інвентаризації квартира, яка знаходиться за адресою: [ADDRESS] зареєстрована на праві власності за [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON] (а.с.52 зв.) [INFO] року помер [PERSON](а.с.46). Після його смерті відкрилась спадщина, яка складає із 1/4 частини зазначеної квартири. Згідно статті 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Відповідно до ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, той з подружжя, який його пережив та батьки спадкодавця. Спадкоємцями першої черги були діти: донька [PERSON] позивач по справі та донька [PERSON] - відповідач по справі, дружина [PERSON] (а.с. 48). Згідно із ч. 1 ст. 1267 ЦК України частки у спадщині кожного із спадкоємців за законом є рівними. За змістом ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Згідно довідки житлдово-експлуатаційної дільниці № 412 спадкоємці [PERSON], [PERSON] були зареєстровані за адресою: [ADDRESS] (а.с.53,53 зв.). Тому суд приходить висновку, що [PERSON], [PERSON] вважається такими, що прийняли спадщину, оскільки постійно проживали разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини та протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу не заявили про відмову від неї. Отже, [PERSON], [PERSON] мали право власності в порядку спадкування за законом після смерті [PERSON], померлого [INFO] року, по 1/8 частини квартири (1/4 : 2). Позивач [PERSON] не прийняла спадщину після смерті [PERSON], померлого [INFO] року [INFO] року померла [PERSON] (а.с.44). Після її смерті відкрилась спадщина на 3/8 частки квартири, яка знаходиться за адресою: [ADDRESS] (1/4+ 1/8). Спадкоємцями першої черги є діти: донька [PERSON] позивач та донька [PERSON] - відповідач (а.с.49 зв.). Отже, спадковим майном є 3/8 частини квартири, відповідно частка кожного спадкоємця становить 3/16 (3/8 : 2). Відповідач [PERSON] вважається такою, що прийняла спадщину, оскільки постійно проживала разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини та протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу не заявила про відмову від неї 24 лютого 2015 року позивач [PERSON] звернулася із заявою про прийняття спадщини після померлого [PERSON] до державного нотаріуса Десятої Київської державної нотаріальної контори Сабадаш Ольги Вікторівни (а.с. 55). Відповідно до ч. 1 ст. 1296 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину. Згідно положень пункту 23 постанови Пленуму Верховного суду № 7 від 30 травня 2008 року "Про судову практику у справах про спадкування" свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, в установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження. Згідно частинам 1 та 10 статті 67 Закону України «Про нотаріат» свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, встановленому цивільним законодавством, на ім'я всіх спадкоємців або за їх бажанням кожному з них окремо. Свідоцтво про право на спадщину видається після закінчення шести місяців з дня відкриття спадщини, а у випадках, передбачених частиною другою статті 1270 і статтею 1276 Цивільного кодексу України, - не раніше зазначених у цих статтях строків. 24 лютого 2016 року державним нотаріусом Десятої Київської державної нотаріальної контори Сабадаш О.В. відмовила позивачу [PERSON] у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом через відсутність реєстрації права власності 3/16 частини спадкового майна (а.с.55 зв.-56). Частиною 3 статті 3 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» від 01 липня 2004 року передбачено, що право на нерухоме майно та їх обтяження, які підлягають державній реєстрації відповідно до цього Закону, виникають з моменту такої реєстрації. Відповідно до частини 4 статті 3 цього Закону права на нерухоме майно та їх обтяження, що виникли до набрання чинності цим Законом, визнаються дійсними у разі відсутності їх державної реєстрації, передбаченої цим Законом, за таких умов: якщо реєстрація прав та їх обтяжень була проведена відповідно до законодавства, що діяло на момент їх виникнення, або якщо на момент виникнення прав та їх обтяжень діяло законодавство, що не передбачало обов'язкової реєстрації таких прав та їх обтяжень. У теперішній час оформити право власності на спірну квартиру є неможливим у зв'язку зі смертю [PERSON]. Згідно ч.4 ст.25 ЦК України цивільна правоздатність фізичної особи припиняється у момент її смерті. Суд вважає доведеним наявність правових підстав для визнання за [PERSON] право власності в порядку спадкування за законом після смерті [PERSON], померлої [INFO] року, на 3/16 частки на квартиру [ADDRESS]. Тому позовні вимоги [PERSON] до [PERSON], [PERSON] за участю третьої особи державного нотаріуса Десятої Київської державної нотаріальної контори Сабадаш Ольги Вікторівни в частині визнання права власності в порядку спадкування за законом задовольнити повністю. Позивачем також заявлені вимоги про усунення перешкод у користуванні часткою квартири. Оскільки під правом користування власністю визнається юридично забезпечена можливість фактичного панування власника над майном, пов'язана з використанням його властивостей, позивач не довів порушення цього права, що є його обов'язком відповідно до засад змагальності процесу, чим не виконав вимоги ст.10 ЦПК України. Тому у задоволенні позовних вимог про усунення перешкод у користуванні часткою квартири слід відмовити. З урахуванням викладеного суд приходить висновку про задоволення позовних вимог [PERSON] до [PERSON], [PERSON] за участю третьої особи державного нотаріуса Десятої Київської державної нотаріальної контори Сабадаш Ольги Вікторівни про визнання права власності в порядку спадкування за законом, зобов"язання вчинити певні дії частково: визнати за [PERSON] право власності в порядку спадкування за законом після смерті [PERSON], померлої[INFO] року, на 3/16 частки на квартиру [ADDRESS]. В іншій частині позовних вимог відмовити. При поданні заяви позивачем сплачено судовий збір за дві позовні вимоги немайнового характеру у розмірі 1 102 грн. 40 коп. (а.с. 1, 17-а), відповідно до Закону України "Про судовий збір". Відповідно до ч.1 ст.88 ЦПК України, стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати. Якщо позов задоволено частково, судові витрати присуджуються позивачеві пропорційно до розміру задоволених позовних вимог, а відповідачеві - пропорційно до тієї частини позовних вимог, у задоволенні яких позивачеві відмовлено. Оскільки, позовні вимоги задоволено в частині визнання права власності в порядку спадкування за законом, а в зобов'язання вчинити певні дії відмовлено, тому згідно ст.ст.79, 88 ЦПК України з відповідачів підлягає стягненню судовий збір на користь позивача у розмірі по 275 грн. 60 коп. з кожного.

Outcome: partial