Jurisdiction: civil
Date: 2020-11-09 00:00:00

\~ \~ \~ \~Позивач звернувся до суду з позовом до [PERSON] , зацікавлена особа: Центральний відділ державної виконавчої служби Черкаського міського управління юстиції, про збільшення розміру відшкодування у зв`язку з підвищенням вартості життя і збільшення розміру заробітної плати. \~ \~ \~ \~В обґрунтування позову зазначено, що на виконанні центрального відділу державної виконавчої служби Черкаського міського управління юстиції перебуває зведене виконавче провадження № 331 об`єднане 09.06.2014 року про стягнення коштів з [PERSON] до якого входять: виконавчий лист № 1108/3619/12 від 30.04.2014 року Кіровоградського районного суду Кіровоградської області про стягнення з [PERSON] на користь [PERSON] боргу в сумі 3000,00 грн.; виконавчий лист № 1108/3619/12 від 30.04.2014 року Кіровоградського районного суду Кіровоградської області про стягнення з [PERSON] на користь [PERSON] боргу в сумі 30000,00 грн., виконавчий лист № 1108/3619/12 від 30.04.2014 року Кіровоградського районного суду Кіровоградської області про стягнення з [PERSON] на користь [PERSON] боргу в сумі 583660,56 грн. На сьогоднішній день рішення суду не виконане. З часу прийняття рішення Кіровоградським районним судом Кіровоградської області про стягнення з [PERSON] , на користь [PERSON] та [PERSON] боргу, минуло шість років. За період, починаючи з 30.04.2014 року в Україні значно підвищилась вартість життя і збільшився розмір заробітної плати. В такому випадку розмір відшкодування шкоди підлягає індексації. Індексація збільшується на підставі ЗУ «Про індекацію грошових доходів населення» та відповідно до Порядку проведення індексації грошових доходів населення. В даному випадку індексація за період з квітня 2014 року по червень 2020 року включно. Сума на яку збільшується розмір відшкодування шкоди в результаті втраченого заробітку у зв`язку з підвищенням вартості життя за вказаний період складає 670\~306,57 грн. \~ \~ \~ \~ [PERSON] , в результаті отриманих травм отримав довічну інвалідність другої групи з ураження органів руху, постійно хворіє і переніс неодноразові складні операції внаслідок ускладнень (остеомієліт). Остання складна операція була проведена 18.03.2020 року. В результаті перенесених травм позивач отримав інше ушкодження здоров`я, втратив частково зір і слух, отримав діабет першого ступеня, гупертанію, подагру, запалення нирок та інші супутні хвороби. Його лікування потребує значних додаткових витрат, які викликані необхідністю посиленого харчування, санітарно-курортного лікування, придбання ліків, стороннього догляду, придбання інвалідного візка, костилів, тутора інших засобів пересування та постійної сторонньої допомоги. У зв`язку з цим та підвищенням вартості життя та збільшення розміру мінімальної заробітної плати, а також ростом інфляції позивач просить збільшити розмір відшкодування шкоди і стягнути з відповідача 1\~169\~827 (один мільйон сто шістдесят дев`ять тисяч вісімсот двадцять міс гривень). У судове засідання позивач і його представник не з`явились. Подали до суду заяву в якій просили розгляд справи провести без їх участі, позовні вимоги підтримують та просять задовольнити. Відповідач в судовому засіданні позов визнав частково, подав до суду відзив на позовну заяву. \~ \~ \~ \~В обґрунтування відзиву зазначено, що вироком Кіровоградського районного суду Кіровоградської області від 30.10.2013 року, який залишено в силі ухвалою апеляційного суду Кіровоградської області від 14.03.2014 року, окрім іншого постановлено стягнути з відповідача на користь [PERSON] втрачений заробіток в сумі 583\~660,56 грн. Виконавчий лист перебуває на виконанні у Центральному відділі ДВС у місті Черкаси Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ). За час виконання, шляхом щомісячних відрахувань з заробітної плати відповідача на користь позивача вже стягнуто 84\~140, 05 грн. Відповідні відрахування продовжуються й на даний час у зв`язку з чим сума заборгованості постійно зменшується. Протягом 2014-2015 року поріг інфляції становив 101%, а з 2016 року і по теперішній час становить 103%. Індексації підлягають грошові доходи населення в межах прожиткового мінімуму встановлених для відповідних соціальних і демографічних груп населення. Частина грошових доходів, яка перевищує прожитковий мінімум, індексації не підлягає. Виходячи з викладеного, запропонований позивачем розрахунок не відповідає приписам ст. 2 Закону № 1282-ХІІ та порядку проведення індексації грошових доходів населення, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 17 липня 2003 року № 1078, оскільки під час розрахунку індексована сума боргу має бути використана в межах встановленого Законом України «Про державний бюджет» прожиткового мінімуму у відповідний період. При цьому позивачем розрахунок здійснено виходячи із всієї існуючої суми заборгованості. Окрім цього було використано сукупний індекс інфляції у розмірі 243,19 %, що також не відповідає приписам Закону. Судом встановлено, що відповідно до вироку Кіровоградського районного суду Кіровоградської області від 30.10.2013 року було постановлено стягнути з [PERSON] на користь [PERSON] втрачений заробіток в сумі 583\~660,56 грн. Згідно з листом Центрального відділу державної виконавчої служби у місті Черкаси Центрального міжрегіонального управління міністерства юстиції (м. Київ) від 07.07.2020 року № 1925-36/53422 на виконанні перебуває зведене виконавче провадження № 45224816 з примусового виконання виконавчих документів про стягнення з [PERSON] на користь фізичних осіб заборгованості. Відповідно до Виписки із медичної карти стаціонарного хворого № 20/1/1154 , [PERSON] була проведена операція, Дренування флегмони лівого стегна, нефректомія. \~ \~ \~ \~Відповідно до статті 3 Конституції України, життя і здоров`я людини визначається в Україні найвищою соціальною цінністю. Відповідно до п.3 ст. 28 ЦПК, позови про відшкодування шкоди, заподіяної каліцтвом, іншим ушкодженням здоров`я або смертю фізичної особи, чи шкоди, заподіяної внаслідок вчинення злочину, можуть пред`являтися також за зареєстрованим місцем проживання чи перебування позивача або за місцем заподіяння шкоди. \~ \~ \~ \~Відповідно до\~статті 1208\~ЦК Українизбільшення розміру відшкодування шкоди у зв`язку з підвищенням вартості життя і збільшенням розміру мінімальної заробітної плат и за\~заявою потерпілого\~у разі\~підвищення вартості\~життя розмір\~відшкодування шкоди,\~завданої каліцтвом,\~іншим ушкодженням\~здоров`я\~або смертю,\~підлягає індексації\~на підставі\~рішення суду\~та за заявою потерпілого у разі збільшення розміру мінімальної заробітної плати розмір відшкодування шкоди, завданої каліцтвом, іншим ушкодженням здоров`я або смертю, підлягає відповідному збільшенню на підставі рішення суду. \~ \~ \~ \~Згідно статті 1195 ЦК України фізична або юридична особа, яка завдала шкоди каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я фізичній особі, зобов`язана відшкодувати потерпілому заробіток (дохід), втрачений ним внаслідок втрати чи зменшення професійної або загальної працездатності, а також відшкодувати додаткові витрати, викликані необхідністю посиленого харчування, санаторно-курортного лікування, придбання ліків, протезування, стороннього догляду тощо. \~ \~ \~ \~ Згідно зі ст. 10 ЦПК України обставини цивільних справ встановлюються судом за принципом змагальності. Суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість, створює необхідні умови для всебічного і повного дослідження обставин справи. Згідно зі ст. 11 ЦПК України суд розглядає цивільні справи в межах заявлених вимог і на підставі наданих сторонами доказів. Крім того відповідно до ст. 60 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Відповідно до ч. 1\~ст. 1202 ЦК України\~відшкодування шкоди, завданої каліцтвом, іншим ушкодженням здоров`я або смертю потерпілого, здійснюється щомісячними платежами. Таким чином, у\~\~відповідності до ст. 1208 ЦК України, підставами збільшення розміру відшкодування шкоди є: 1) підвищення вартості життя; 2) збільшення розміру мінімальної заробітної плати. Виходячи зі змісту наведеної норми, при вирішенні даного спору суду належить встановити у зв`язку з чим потерпілий просить змінити розмір відшкодування шкоди, завданої каліцтвом, іншим ушкодженням здоров`я, або смертю, а саме: чи у зв`язку зі збільшення вартості життя, чи у зв`язку із збільшенням розміру мінімальної заробітної плати. У разі заявлення такої вимоги на підставі ч. 2\~\~ст. 1208 ЦК України, підлягає з`ясуванню як потерпілому вперше було визначено розмір відшкодування: виходячи з середньої заробітної плати за займаною на час завдання шкоди посадою, чи виходячи з мінімальної заробітної плати, і в залежності від встановлених обставин, суд повинен зробити висновок, щодо наявності підстав для збільшення розміру відшкодування шкоди, завданої каліцтвом, іншим ушкодженням здоров`я. В контексті зазначеної норми під поняттям «мінімальна заробітна плата» слід розуміти законодавчо встановлений розмір заробітної плати за просту, некваліфіковану роботу, нижче якого не може проводитися оплата за виконану працівником місячну, погодинну норму праці, обсяг робіт (ст. 3 Закону України «Про оплату праці»), а наявність підвищення вартості життя визначається на підставі встановленого законодавцем прожиткового мінімуму відповідно до динаміки його зростання. При цьому суд виходить з того, що розмір мінімальної заробітної плати переглядається, в тому числі, і в залежності від зростання індексу цін на споживчі товари і тарифи на послуги. Тому при паралельному застосування обох підстав збільшення розміру відшкодування шкоди, передбачених\~\~ст. 1208 ЦК України, розмір відшкодування шкоди буде збільшуватись, частково, у подвійному розмірі, що призведе до порушення прав відповідача. За заявою потерпілого у разі підвищення вартості життя розмір відшкодування шкоди, завданої каліцтвом, іншим ушкодженням здоров`я або смертю, підлягає індексації на підставі рішення суду. За заявою потерпілого у разі збільшення розміру мінімальної заробітної плати розмір відшкодування шкоди, завданої каліцтвом, іншим ушкодженням здоров`я або смертю, підлягає відповідному збільшенню на підставі рішення суду (стаття 1208 ЦК України). Таким чином, суд вважає, що захист інтересу позивача за ст.1208 ЦК України щодо збільшення розміру відшкодування шкоди, який також є необмеженим у часі, оскільки залежить від виникнення певних обставин у майбутньому (зміни розміру мінімальної заробітної плати чи підвищення вартості життя), є похідним від захисту вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної каліцтвом, іншим ушкодженням здоров`я або смертю і до таких вимог позовна давність також не поширюється відповідно до п.4 ст.268 ЦК України. У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 07 травня 2018 року справа № 476/72/17 (провадження № 61-13283св18) зроблено висновок, що «відповідно до частини першої статті 1202 ЦК України відшкодування шкоди, завданої каліцтвом, іншим ушкодженням здоров`я або смертю потерпілого, здійснюється щомісячними платежами. Згідно з частиною другою статті 1208 ЦК України за заявою потерпілого у разі збільшення розміру мінімальної заробітної плати розмір відшкодування шкоди, завданої каліцтвом, іншим ушкодженням здоров`я або смертю, підлягає відповідному збільшенню на підставі рішення суду. Аналіз зазначеної норми закону дає підстави для висновку, що вона спрямована на забезпечення реальності захисту інтересів потерпілого й повноти відшкодування, оскільки відшкодування шкоди, завданої каліцтвом, є тривалим у часі процесом. Таким чином, з моменту прийняття судом рішення про відшкодування шкоди, завданої каліцтвом, особа має право на його збільшення у разі збільшення розміру мінімальної заробітної плати». Перерахунок здійснюється шляхом обчислення судами коефіцієнта кратності збільшення розміру мінімальної заробітної плати шляхом ділення нового її розміру на попередній, а також застосування цього коефіцієнта для перерахунку розміру відшкодування шкоди, завданої ушкодженням здоров`я, що узгоджується з положеннями частини другої статті 1208 ЦК України. Аналогічний висновок зроблено у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 04 листопада 2019 року в справі № 676/1570/17 (провадження № 61-25989св18), постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 07 травня 2018 року в справі № 476/72/17 (провадження № 13283св18). Згідно ст. 8 Закону України "Про Державний бюджет України на 2014 рік" від 16 січня 2015 № 719-VII у 2014 році мінімальна заробітна плата у місячному розмірі складала: з 1 січня 1218 гривень. Згідно ст.\~8\~Закону України\~"Про\~Державний бюджет\~України на\~2015\~рік"\~від 28\~грудня 2014\~№ 80-VIII у 2015 році мінімальна заробітна плата у місячному розмірі складала: з 1 січня - 1218 гривень, з 1 грудня - 1378 гривень. Згідно ст. 8 Закону України "Про Державний бюджет України на 2016 рік" від 25 грудня 2015 № 928-VIII у 2016 році мінімальна заробітна плата у місячному розмірі складала: з 1 січня - 1378 гривень, з 1 травня - 1450 гривень, з 1 грудня - 1600 гривень. Згідно ст. 8 Закону України "Про Державний бюджет України на 2017 рік" від 21 грудня 2016 № 1801-VIII у 2017 році мінімальна заробітна плата у місячному розмірі складала з 1 січня - 3200 гривень. Згідно ст. 8 Закону України "Про Державний бюджет України на 2018 рік" від 07 грудня 2017 № 2246-VIII у 2018 році мінімальна заробітна плата у місячному розмірі складала з 1 січня - 3723 гривні. Згідно ст. 8 Закону України "Про Державний бюджет України на 2019 рік" від 23 листопада 2018 № 2629-VIII у 2019 році мінімальна заробітна плата у місячному розмірі складає з 1 січня - 4173 гривні. Таким чином, розмір відшкодування шкоди у зв`язку зі збільшенням мінімальної заробітної плати позивачем з травня 2014 року по червень 2020 року складає різницю між визначеним розміром відшкодування за вироком Кіровоградського районного суду Кіровоградської області від 30.10.2013 року та сумою сплаченою відповідачем. Судом не приймаються доводи відповідача [PERSON] в тій частині, що положенням ч.2 ст.1208 ЦК України не передбачено можливість стягнення за минулий період, оскільки положенням цієї статті визначено, що підставою для збільшення розміру відшкодування є заява потерпілого про це; і ця норма не містить обмежень щодо можливості стягнення за минулий період. Виходячи з положень статті 1208 ЦК України та встановлених фактичних обставин справи, суд дійшов до висновку про те, що позивач має право на компенсацію різниці між установленим законодавством розміром мінімальної заробітної плати за період з травня 2014 року по червень 2020 року та сумою, яку він фактично отримував, а також на збільшення розміру щомісячних виплат починаючи з травня 2014 року у визначеному розмірі законом розмірі. Враховуючи викладене позовні вимоги підлягають частковому задоволенню. Враховуючи те, що потерпілому було призначено розмір відшкодування шкоди виходячи з розміру встановленої законом мінімальної заробітної плати на час заподіяння шкоди [PERSON] підставою для збільшення розміру відшкодування є збільшення розміру мінімальної заробітної плати ( ч. 2\~ст. 1208 ЦК України), а тому визначаючи розмір відшкодування шкоди, заподіяної калітством, суд враховує розміри мінімальної заробітної плати, які були визначені\~Законами України «Про Державний бюджет України» на 2014-2019 роки». Таким чином суд погоджується з розрахунками позивача в частині стягнення з [PERSON] суми на яку збільшується розмір відшкодування шкоди в результаті втраченого заробітку з чтравня 2014 року по червень 2020 року, а тому, з [PERSON] на користь позивача підлягає стягненню сума, яка дорівнює 670\~306,57 гривень. Разом з тим, суд не погоджується з тим, що з відповідача необхідно стягнути і збільшену суму шкоди в результаті втраченого заробітку, що складає 499520,51 гривень і суму, що присуджена вироком Кіровоградського районного суду Кіровоградської області від 30.10.2013 року, сума яких складає 1169827,08 гривень. Відповідно до ч.1 ст.141 ЦПК України судовий збір покладається на відповідача, пропорційно задоволеним вимогам.

Outcome: partial