Jurisdiction: civil
Date: 2020-03-05 00:00:00

27.11.2019 р. позивач [PERSON] звернулась в суд з позовною заявою до відповідача Публічного акціонерного товариства «Криворізький залізорудний комбінат» (далі - ПАТ «Кривбасзалізрудком») про стягнення моральної шкоди, у зв`язку з ушкодженням здоров`я, яким просить стягнути, відповідно до ст.ст. 153, 237-1 КЗпП України - 160000 грн. моральної шкоди, у зв`язку з ушкодженням здоров`я, та клопотання про розгляд справи в спрощеному провадженні без виклику та без повідомлення сторін. В обґрунтування своїх вимог позивач вказує, що, працюючи у відповідача, була заподіяна шкода її здоров`ю, а саме: 10.08.2014 р., отримавши наряд на виконання роботи, спускалася по сходинах шахти ім. Леніна (переіменована в шахту "Тернівська", що входить до складу ПАТ «Кривбасалізрудком»), та травмувалася. Сходи від постійного пересування працівників шахти були витерті, відшліфовані так, що на них були стерта ребристість, які утримують від падіння. Того ж дня були взяті для експертизи її спецвзуття, які виявилися відповідні до норм охорони праці. Після нещасного випадку вона була доставлена до Криворізької міської лікарні № 8, де їй був встановлений діагноз - закритий перелом обох кінцівок із зміщенням обломків. Під місцевим наркозом проводилася скелетна витяжка за праву п`явочку кістку з подальшою іммобілізацією правої нижньої кінцівки повязкою «Scorch cast". Після тривалого лікування їй було рекомендовано диспансерний нагляд. Висновком спеціалістів медико-соціальної експертної комісії 25.02.2015р., вперше, їй встановлено втрату працездатності - 25 %. Наступними переоглядами встановлено - 50%. Також, 11.07.2019 р. висновком професійної лікувально-експертної комісії Українського науково-дослідного інституту промислової медицини встановлено професійне захворювання: радікулопатія попереково-грижева зліва на фоні грижі диска з вираженими статико-динамічними порушеннями, стійким больовим та м`яло-тонічним синдромом, нейродистрофічним проявом у вигляді осторохондрозу колінних суглобів; хронічний бронхіт (пиловий), легенева недостатність. 17.10.2019 р. висновком спеціалістів медико-соціальної комісії позивачу було встановлено 55% втрати працездатності від: трудового каліцтва - 15%, хронічного бронхіту -10%, радікулопатії - 30%, та встановлена 3 група від нещасного випадку та профзахворювань. Позивач вважає, що внаслідок незабезпечення належних умов праці, їй було заподіяно шкоду, яка виразилась у фізичному болю та стражданнях від частих лікуваннь. Така ситуація призвела до стресу, психологічних перевантажень, що визвало нервове виснаження та психічну роздратованість. Провадження у даній справі відкрито ухвалою судді Тернівського районного суду міста Кривого рогу Дніпропетровської області від 03.12.2019 року, в якій зазначено, що розгляд справи проводити в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін. Відповідачу встановено п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву. У зазначений строк відповідач має право надіслати суду відзив на позовну заяву, який повинен відповідати вимогам ст. 178 ЦПК України, і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову. Відповідач ПАТ «Кривбасзалізрудком» повідомлений про відкриття провадження та порядок розгляду справи належним чином, копія ухвали з додатками отримана 02.01.2019 р., що підтверджується поштовим повідомленням (а.с.50а). 21.01.2020 р. на адресу суду надійшов відзив на позов разом з підтвердженням про направлення його копії позивачу, а також клопотання про розгляд справи з викликом сторін. Представник відповідача Литвиненко С.В. (довіреність № 004615 від 20.12.2019 р., дійсна до 31.12.2020 р. (а.с.54)), просить суд відмовити [PERSON] в задоволенні позовних вимог у повному обсязі, зазначає, що технічні та організаційні причини настання нещасного випадку, а також порушення законодавства про охорону праці - відсутні, комісією не встановлено вину ПАТ «Кривбасзалізрудком». Наявність шкоди не породжує обов`язку її компенсації. Також, розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається від ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди. Документи, на які посилається позивач, як на підставу заподіяння моральної шкоди, не можуть бути беззаперечними доказами заподіяння моральної шкоди позивачу. Представник відповідача звертає увагу суду на те, що позивач, укладаючи з відповідачем трудовий договір, був повідомлений та ознайомлений під розпис про його права і обов`язки, про умови праці, наявність на робочому місці, де він буде працювати, небезпечних і шкідливих виробничих факторів, які ще не усунуто, та можливі наслідки їх впливу на здоров`я, його права на пільги і компенсації за роботу в таких умовах відповідно до чинного законодавства і колективного договору. Позивач свідомо приймав запропоновані умови праці. Робота у шкідливих умовах праці з перевищенням гігієнічних нормативів законодавчо дозволяється, наявність шкідливих умов праці є об`єктивним явищем. Позивач з метою отримання більшої заробітної плати, біль тривалої відпустки відносно інших професій та виходу на пенсію на пільгових умовах з власної волі виконував дану роботу, що і призвело до втрати здоров`я (а.с.51-53). Ухвалою судді Тернівського районного суду міста Кривого рогу Дніпропетровської області від 31.01.2020 р. відмовлено у задоволенні клопотання представника відповідача про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін. Інших письмових клопотань, заяв, заперечень учасники справи суду не надавали. Дослідивши письмові докази, судом встановлено наступні обставини та відповідні їм правовідносини. [PERSON] з 11.06.2007 р. працювала на дробильно-сортувальній фабриці шахти ім. Леніна машиністом конвеєра до 22.02.2018 р., була звільнена з ПАТ «Кривбасзалізрудком», у зв`язку із виходом на пенсію. Шахта ім. Леніна в 2016 р. була перейме нова на шахту «Тернівська», яка входить до складу ПАТ «Кривбасзалізрудком» (а.с. 38-41 - копія трудової книжки). У зв`язку з погіршенням стану здоров`я позивача, медичним висновком лікарсько-експертної комісії ДУ «Український НДІ промислової медицини» від 11.07.2019 р., позивачу встановлено діагноз: радикулопатія попереково-крижова (L4, L5, S1) зліва на фоні грижі диску L4- L5 (на 5,2 мм) з вираженим статико-динамічними порушеннями, стійким больовим та м`язові-тонічним синдромами, нейродистрофічними проявами у вигляді остеопорозу колінних суглобів (ПФ першого-другого ступеня). Хронічний бронхіт (пиловий). Легенева недостатність першого ступеня. Захворювання професійне. (а.с.34-35). Згідно акту розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання від 23.08.2019 р., на підставі Інформаційної довідки про умови праці [PERSON] від 07.08.2018 р. № 608/4.6-7, доповнення № 2736-16/04 від 22.03.2019 р., підготовлених Головним управлінням Держпраці у Дніпропетровській області, та згідно з Державними санітарними нормами та правилами «гігієнічна класифікація праці за показниками шкідливості та небезпечності факторів виробничого середовища, важкості та напруженості трудового процесу», затвердженим Наказом Міністерства охорони здоровя Україеи від 08.04.2014 р. № 248, умови праці [PERSON] відносяться: за показниками важкості праці до 3 класу 2 ступеня (шкідливі); за показниками мікроклімату до 3 класу 2 ступеня (шкідливі); за показниками по напруженості праці до 3 класу 1 ступеня (шкідливі); за концентрацією аерозолю переважно фібро генної дії у повітрі робочої зони до 3 класу 2 ступеня (шкідливі); загальна оцінка: умови праці відносяться до 3 класу 2 ступеня (шкідливі). Хронічне професійне захворювання виникло за таких обставин: працюючи машиністом конвеєра дільниці №5 (дробильно-сортувальної фабрики шахти «Тернівська» ПАТ «Кривбасзалізрудком» з 11.06.2007 р. по 22.02.2018 р. [PERSON] виконувала на дробильно-сортувальній фабриці роботи з керування стрічковими конвеєрами, здійснювала реверсування і перемикання руху стрічкових конвеєрів, регулювання ступеня їх завантаження, регулювання натяжних пристроїв і рух стрічки. В умовах дробільно-сортувальної фабрики не завжди була можливість використовувати механізації для переміщення вантажів з причин обмеження робочого простору, внаслідок чого умови праці характеризувалися фізичними перевантаженнями. Внаслідок недосконалості технології збагачення руди, мали місце порушення системи аспірації та режимів експлуатації гірничозбагачувального устаткування, [PERSON] підпадала під вплив підвищених концентрацій аерозолю переважно фіброгенної дії у повітрі робочої зони (а.с.12-16). Також, актом проведення спеціального розслідування нещасного випадку, що стався 10.08.2014 р., встановлено, що нещасний випадок з [PERSON] визнано таким, що пов`язаний з виробництвом, у відповідності до пункту 15 "Порядку проведення розслідування та ведення обліку нещасник випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 30.11.2011 р. № 1232, складається акт за формою Н-1 (а.с.7-10). 25.02.2015 р. [PERSON] було первинно встановлено втрату професійної працездатності - 25% (а.с.17 - виписка з акту огляду), в послідуючому, 17.10.2019 р., - 55 % втрати професійної працездатності: трудового каліцтва - 15%, хронічного бронхіту -10%, радікулопатії - 30%, 3 група інвалідності, причина втрати професійної працездатності - професійне захворювання, праця машиністом конвеєру до 22.02.2018 р. (а.с.19 - виписка з акту огляду). Статтею 12 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до стаття 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Суд оцінює надані докази позивачем як належні, допустимі, достовірні, визнає їх достатність, та критично відноситься до доводів відповідача, з огляду на те, що умови праці, технологічні процеси, стан засобів захисту працівника повинні відповідати нормам актів про охорону праці. Статтею 43 Конституції України передбачено, що кожен має право на належні, безпечні і здорові умови праці, на заробітну плату, не нижчу від визначеної законом. Суд вважає, що при вирішенні спору по відшкодуванню моральної шкоди, завданої позивачу [PERSON] внаслідок отриманого нею професійного захворювання та втрати у зв`язку із цим професійної працездатності, слід застосовувати норми трудового законодавства України, які регулюють спірні правовідносини. Згідно зі ст. 153 КЗпП України передбачено, що на всіх підприємствах створюються безпечні і нешкідливі умови праці, забезпечення яких покладається на власника або уповноважений ним орган. Умови праці, безпека технологічних процесів, стан засобів захисту, санітарно побутові умови повинні відповідати вимогам нормативних актів про охорону праці. На власника покладається обов`язок впровадження сучасних засобів безпеки, що запобігають виникненню професійних захворювань працівників. Відповідно до ст. 237-1 КЗпП України - власником проводиться відшкодування моральної шкоди працівнику в разі, якщо порушення його законних прав призвели до моральних страждань, втрати нормальних життєвих зв`язків і вимагають від нього додаткових зусиль для організації свого життя. Визначаючи розмір моральної шкоди, суд вважає, що слід врахувати роз`яснення п.9 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995р., з подальшими змінами, " Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди", відповідно до якого, розмір відшкодування моральної шкоди суд визначає в межах заявлених вимог залежно від характеру та обсягу заподіяних позивачеві моральних і фізичних страждань, з урахуванням в кожному конкретному випадку ступеня вини відповідача та інших обставин. Зокрема, враховується характер і тривалість страждань, стан здоров`я потерпілого, тяжкість отриманого захворювання, істотність вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, конкретні обставини по справі, характер моральних страждань і наслідки, що наступили. При встановленні розміру моральної шкоди суд враховує характер захворювання, пов`язаного з обмеженням в пересуванні та фізичними навантаженнями, фізичними і моральними стражданнями позивача у зв`язку з цим, їх тривалість і тяжкість, істотність вимушених змін у його життєвих стосунках. Відповідно до наслідків що наступили, які підтверджуються висновками МСЕК, актом проведення спеціального розслідування нещасного випадку, що стався 10.08.2014 р., актом розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання від 23.08.2019 р., виписними епікризами (а.с.21-37), позов слід задовольнити частково, та стягнути з ПАТ «Кривбасзалізрудком» на користь позивача 60 000,00 грн. на відшкодування моральної шкоди, вважаючи суму, що вимагає позивач завищеною. Підпунктами 14.1.180 п. 14.1 ст. 14 та п. 18.1 ст. 18 Податкового кодексу України встановлено, що роботодавець - податковий агент зобов`язаний з доходів, що нараховуються (виплачуються) фізичній особі (платнику), нараховувати, утримувати та сплачувати до бюджету податок від імені та за рахунок коштів особи, якій виплачуються такі доходи. Згідно із пп. 164.2.14 п. 164.2 ст. 164 Податкового кодексу України до загального місячного (річного) оподатковуваного доходу платника податку включається дохід у вигляді неустойки (штрафів, пені), відшкодування матеріальної або немайнової (моральної) шкоди, крім сум, що за рішенням суду спрямовуються на відшкодування збитків, завданих платнику податку внаслідок заподіяння йому матеріальної шкоди, а також шкоди життю та здоров`ю. Таким чином, стягнута моральна шкода, у зв`язку з ушкодженням здоров`я та стійкою втратою працездатності, не є об`єктом оподаткування доходу платника податку, що зазначено також в ухвалі колегії суддів судової палати у цивільних справах Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 08.07.2015 р. Відповідно до ч. 1 ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. У відповідності зі ст. 141 ЦПК України при частковому задоволенні позову, пропорційно до розміру задоволених позовних вимог, слід стягнути з ПАТ «Кривбасзалізрудком» на користь держави судовий збір в сумі 768,40 грн. На підставі ст. 43 Конституції України, ст.ст. 153,237-1 КЗпП України,

Outcome: partial