Jurisdiction: civil
Date: 2020-08-05 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовною заявою, в якій просить встановити факт, що [PERSON] , [INFO] , який помер [INFO] та [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] , є рідними дідом та бабою [PERSON] , [INFO] ; визнати за ним у порядку спадкування право власності на квартиру за адресою: [ADDRESS] . Свої позовні вимоги обґрунтовує тим, що його дідусь за життя, 03.01.1996 року склав заповіт, за яким належну йому квартиру [ADDRESS] заповів [PERSON] . Заповіт посвідчено приватним нотаріусом Олександрійського нотаріального округу Бендеровою Л.А. у реєстрі за №13 від 03.01.1996 року. Зазначена квартира належала його дідусеві [PERSON] та його бабусі [PERSON] . Бабуся, [PERSON] , померла [INFO] . Дідусь, [PERSON] , помер [INFO] . Після їх смерті спадщина, яка складається з квартири [ADDRESS] . Окрім нього інших спадкоємців, які б виявили бажання прийняти спадщину не має. У жовтні 2019 року він звернувся до Олександрійської міської державної нотаріальної контори №1 для оформлення спадкових прав на майно. 30.10.2019 року ним було отримано від Олександрійської міської державної нотаріальної контори №1 відповідь за вих. №2498/02-31, про відмову у вчиненні нотаріальної дії, в зв`язку з відсутністю документів, які б підтвердили родинні стосунки між померлими [PERSON] та [PERSON] . В зв`язку з розбіжностями в написанні прізвища в документах дідуся та бабусі, він не має можливості встановити факт родинних відносин між ними та оформити своє право на спадкове майно після їх смерті. Ухвалою Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 27 грудня 2019 року було витребувано: з Олександрійської міської державної нотаріальної контори №1 копію спадкової справи після померлої [INFO] [PERSON] ; з Олександрійської районної державної нотаріальної контори копію спадкової справи після померлого [INFO] [PERSON] . Ухвалою Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 17 лютого 2020 року у даній справі було закрито підготовче провадження та справу було призначено до судового розгляду. Витребувано з Олександрійської міської державної нотаріальної контори копію спадкової справи після померлого [INFO] [PERSON] . Позивач у судове засідання не з`явився. Про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином. Представник позивача у судовому засіданні підтримала позов із зазначених у ньому підстав. Представник відповідача Олександрійської міської ради у судове засідання не з`явився. Про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином. 28 січня 2020 року надіслав до суду заяву, у якій зазначив, що проти позову не заперечує та просить вищевказану справу розглядати без участі представника. Представник третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог Олександрійська міська державна нотаріальна контора №1, у судове засідання не з`явилась. Про дату, час та місце розгляду справи була повідомлена належним чином. 21.01.2020 року надіслала до суду заяву про розгляд справи без участі представника. Заслухавши сторони, дослідивши надані ними докази, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позову з таких підстав. Суд встановив такі обставини. Відповідно до паспорту громадянина України та витягу з Єдиного державного демографічного реєстру щодо реєстрації місця проживання прізвище, ім`я та по-батькові позивача зазначені як " [PERSON] ". У свідоцтві про народження позивача серії [NUMBER] , виданим Новопразькою селищною радою, у графі "батько" зазначено " [PERSON] ". Відповідно до свідоцтва про народження серії [NUMBER] , батьками [PERSON] (російською мовою), є [PERSON] та [PERSON] (російською мовою). Згідно свідоцтва про народження серії [NUMBER] , батьками [PERSON] (російською мовою), є [PERSON] та [PERSON] (російською мовою). [PERSON] та [PERSON] 06 листопада 1951 року уклали шлюб, про що зроблено відповідний запис за №14, після реєстрації шлюбу прізвище чоловіка [PERSON] , дружини [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про одруження серії [NUMBER] від 16.06.1970 року. Відповідно до свідоцтва про народження серії [NUMBER] , батьками [PERSON] (російською мовою), [INFO] є [PERSON] та [PERSON] (російською мовою). Згідно свідоцтва про народження серії [NUMBER] , батьками [PERSON] , [INFO] є [PERSON] та [PERSON] . Відповідно до паспорту громадянина України та довідки про присвоєння ідентифікаційного номера прізвище, ім`я та по-батькові батька позивача зазначені як " [PERSON] ". [PERSON] померла [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , виданим відділом реєстрації актів громадського стану Олександрійського міськвиконкому від 30.05.1995 року. Відповідно до свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданого Новопразькою селищною радою Олександрійського району Кіровоградської області від 29.05.2012 року, [INFO] помер [PERSON] . [PERSON] помер [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , виданим виконавчим комітетом Новопразької селищної ради Олександрійського району Кіровоградської області від 08.09.2014 року. Згідно ордеру №1035 виданого начальником Житлово-комунальної контори тресту «Олександріявугілля» від 21.08.1958 року, [PERSON] , було видано даний ордер на право отримання житлової квартири з двох кімнат, площею 28,0 кв.м, по [ADDRESS] . Відповідно до свідоцтва на право власності на житло від 17 вересня 1993 року, виданого на підставі розпорядження виконкому Олександрійської міської Ради народних депутатів від 17.09.1993 року за №4792 та зареєстрованим Олександрійським КПОМБТІ 28.09.1993 року, квартира, яка знаходиться за адресою: [ADDRESS] належить на праві приватної спільної сумісної власності [PERSON] та членам його сім`ї: [PERSON] . Право власності на квартиру по [ADDRESS] за архівними даними КП «ОМБТІ» належало [PERSON] , [PERSON] на підставі свідоцтва про право власності виданого виконкомом Олександрійської міської ради 17.09.1993 року, згідно розпорядження №4792 від 17.09.1993р.. вказана інформація актуальна станом на 01.01.2013 року, але не підтверджує відомостей щодо наявності чи відсутності об`єкта нерухомого майна, або зміни у його складі на дату видачі довідки. Це підтверджується архівною довідкою КП «ОМБТІ» №1212 від 27.11.2019 року. Відповідно до Інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно право відомості про власності на квартиру по [ADDRESS] відсутні. Відповідно до заповіту від 03.01.1996 року [PERSON] , що мешкає в [ADDRESS] на випадок своєї смерті зробив таке розпорядження: належну йому квартиру [ADDRESS] , заповів [PERSON] . Цей заповіт посвідчено приватним нотаріусом Олександрійського міського нотаріального округу Бендеровою Л.А. та зареєстровано в реєстрі за №13. Згідно довідки КП «Житлогосп» №1265 від 12.10.2012 року, [PERSON] , [INFO] , який помер [INFO] , до своєї смерті постійно проживав та був зареєстрований за адресою: [ADDRESS] . На момент його смерті за вищевказаною адресою постійно проживали та були зареєстровані онук [PERSON] , який проживає та зареєстрований за цією адресою по цей день. Відповідно до довідки ТОВ «Ален» від 15.11.2019 року за вих. №17 про визначення ринкової вартості двокімнатної квартири [ADDRESS] , спеціалістами ТОВ агенції з нерухомості «Ален» було проведено визначення орієнтовної ринкової вартості вищевказаної квартири, яка належить [PERSON] та [PERSON] на підставі свідоцтва про право власності на житло від 17.09.1993 року, виданого виконкомом Олександрійської міської ради народних депутатів №4792, зареєстровано Олександрійським БТІ 28.09.1993 року за №684/3, 9468/67, станом на 15 листопада 2019 року орієнтована вартість квартири [ADDRESS] становить 76500гривень. Відповідно Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру №58121474, виданої 30.10.2019р., спадкова справа після померлої [INFO] [PERSON] не заводилась та згідно Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру №58121482, виданої 30.10.2019р., заповіт від [PERSON] не укладався та не посвідчувався, спадкова справа не заводилась. Згідно Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру №58121360, виданої 30.10.2019р., після померлого [INFO] [PERSON] була заведена у Спадковому реєстрі спадкова справа за №53689083 та згідно Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру №58121399, виданої 30.10.2019р., після померлого [INFO] [PERSON] залишився заповіт за №1656343 у Спадковому реєстрі. Листом державного нотаріуса Олександрійської міської державної нотаріальної контори №1 від 30.10.2019 року за вих. №2498/02-31 [PERSON] було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину після померлих [INFO] [PERSON] , 1927 р.н. та 30 травня 1995 року [PERSON] , 1927 р.н., оскільки [PERSON] не подано документи, що підтверджують родинні відносини між [PERSON] та [PERSON] , [PERSON] . Суд також дослідив матеріали спадкової справи, заведеної після смерті [PERSON] . У ній містяться заява [PERSON] від 9 листопада 2012 року про прийняття спадщини за заповітом і заяви [PERSON] , [PERSON] про відмову від прийняття спадщини. Відомостей про наявність інших спадкоємців, які прийняли спадщину відсутні. Також згідно довідки директора і паспортиста КП "Житлогосп" від 31.10.2012 вих№1414 [PERSON] , [INFO] до своєї смерті постійно проживала та була зареєстрована за адресою [ADDRESS] , на момент її смерті за цієї уадресою проживали та були зареєстровані її чоловік [PERSON] і онук [PERSON] . Допитана у судовому засіданні як свідок [PERSON] повідомила, що вона знайома з батьками позивача [PERSON] і [PERSON] , оскільки працювала разом з ними у школі, була присутня на їх весіллі та підтримувала стосунки з ними та їх сім`єю. Їй вдомо, що у них є син [PERSON] . [PERSON] є батьком [PERSON] , а [PERSON] є його матір`ю. Відповідно [PERSON] та [PERSON] є рідними дідусем і бабусею [PERSON] по батьківській лінії. Допитана у судовому засіданні як свідок [PERSON] повідомила, що одружились з [PERSON] у 1975 році. У них народився син [PERSON] . Батьком чоловіка є [PERSON] , ав матір`ю [PERSON] , які відповідно є рідними дідусем і бабусею [PERSON] . Розбіжність у написанні їх прізвищ виникла через помилку при видачі відповідних документів. До спірних правовідносин застосовуються такі норми права. Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 293, п. 1 ч. 1 ст. 315 ЦПК України суд в окремому провадженні розглядає справи родинних відносин між фізичними особами. Враховуючи встановленні судом обставини, зокрема те, що відомості досліджених документів щодо родинних зв`язків [PERSON] та [PERSON] , [PERSON] , узгоджуються між собою і з показаннями свідків, суд вважає доведеним, що [PERSON] та [PERSON] є рідними дідом та бабою [PERSON] .. Наявність розбіжностей у документах заявника та його діда і баби щодо написання прізвища не спростовує наявності родинних зв`язків між [PERSON] та [PERSON] і [PERSON] , адже цей факт підтверджується сукупністю зазначених вище документів і показаннями свідків. Зазначені розбіжності у документах є наслідком помилки, допущеної під час їх складення. Враховуючи встановлені судом обставини та зазначені норми права, суд вважає обґрунтованою і такою, що підлягає задоволенню позовну вимогу про встановлення факту родинних відносин, а саме те, що [PERSON] , який помер [INFO] та [PERSON] , яка померла [INFO] , є рідними дідом та бабою [PERSON] . Стаття 321 ЦК України визначає, що право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Відповідно до статті 392 Цивільного кодексу України власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності. Згідно із п. 23 Постанови Пленуму Верховного суду України від 30.05.2008 року № 7 "Про судову практику у справах про спадкування", за наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутись до суду за правилами позовного провадження. Згідно ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Згідно із ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Згідно ч. 1 ст. 1220 ЦК України - спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою Статтею 1217 ЦК України передбачено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом, а з аналізу змісту ст. ст. 1222, 1241 ЦК України вбачається, що спадкування за законом має місце лише тоді і в тому обсязі, в якому воно не змінено заповітом, крім випадків права на обов`язкову частку у спадщині, незалежно від заповіту. За приписами ст. ст. 1233 - 1236 ЦК України заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті. Право на заповіт має фізична особа з повною цивільною дієздатністю. Заповідач може призначити своїми спадкоємцями одну або кілька фізичних осіб, незалежно від наявності у нього з цими особами сімейних, родинних відносин, а також інших учасників цивільних відносин. Заповідач має право охопити заповітом права та обов`язки, які йому належать на момент складення заповіту, а також ті права та обов`язки, які можуть йому належати у майбутньому. Чинність заповіту щодо складу спадщини встановлюється на момент відкриття спадщини. Згідно зі ст. 1247 ЦК України заповіт складається у письмовій формі, із зазначенням місця та часу його складення. Заповіт має бути особисто підписаний заповідачем. Заповіт має бути посвідчений нотаріусом або іншими посадовими, службовими особами, визначеними у статтях 1251 - 1252 ЦК України. У відповідності зі ст. 1223 ЦК у разі відсутності заповіту право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Відповідно до ч. 3 ст. 1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Відповідно до ч. 1 ст. 1222 ЦК України - спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини. Відповідно до ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо виникнення у особи права на спадкування залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється у три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття. Якщо строк, що залишився, менший як три місяці, він продовжується до трьох місяців. Статтею 1268 ЦК України визначено, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. На підставі вищевикладеного, суд приходить до висновку, що позивач [PERSON] є спадкоємцем майна [PERSON] відповідно до заповіту, складеного останнім. Інших спадкоємці майна після смерті [PERSON] відсутні. В ході дослідження матеріалів справи судом встановлено, що позивач [PERSON] на час відкриття спадщини постійно проживав разом зі спадкодавцем [PERSON] у квартирі [ADDRESS] , і таким чином в силу положень ч. 3 ст. 1268 ЦК України він вважається таким, що прийняв спадщину після смерті останнього. До складу спадщини входить двокімнатна квартира [ADDRESS] , яка належала спадкодавцю на підставі зазначеного вище свідоцтва про право власності, а також у зв`язку з тим, що він прийняв спадщину після смерті своєї дружини [PERSON] , до складу якоїх входила Ѕ у праві власності на зазначену квартиру. Враховуючи встановлені обставини, а також те, що позивач не має іншої можливості захистити своє право на спадщину, зокрема через нотаріальні органи, суд вважає, що відповідно до ст. 16 ЦК України його цивільне право підлягає захисту шляхом визнання за позивачем права власності на вказане майно в порядку спадкування за заповітом.

Outcome: approved