Jurisdiction: civil
Date: 2020-10-07 00:00:00

позивач звернулася до суду з позовною заявою до Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» в особі уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію за участю третіх осіб Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Рогача Вадима Вікторовича, Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» Матвієнка Андрія Анатолійовича, Державного підприємства «Прозорро.Продажі» про визнання незаконним та скасування рішення про державну реєстрацію права власності. Свої вимоги мотивувала тим, що 23 липня 2007 року між Акціонерним комерційним інноваційним банком «УкрСиббанк» та [PERSON] укладено договір про надання споживчого кредиту № 15.3/ІЗ-027.07.1, відповідно до умов якого [PERSON] отримав кредит у розмірі 110 000,00 доларів США зі сплатою відсотків за користування кредитними коштами у розмірі 13,2 % річних на строк до 23 липня 2017 року. З метою забезпечення належного виконання кредитного договору 23 липня 2007 року між позивачем та Акціонерним комерційним інноваційним банком «УкрСиббанк» було укладено договір іпотеки нерухомого майна - квартири [ADDRESS] розміром жилої площі 27,2 кв.м, загальною площею 45,0, яка належить на праві власності [PERSON] на підставі договору купівлі-продажу від 16 липня 2002 року. 08 грудня 2011 року між Публічним акціонерним товариством «Укрсіббанк» та Публічним акціонерним товариством «Дельта банк» укладений договір купівлі продажу прав вимоги за кредитами, за яким Публічним акціонерним товариством «УкрСиббанк» продано право вимоги за кредитним договором та договором іпотеки. 25 травня 2015 року рішенням Дніпровського районного суду м. Києва у задоволенні позову Публічного акціонерного товариства Дельта банк» відмовлено. Згідно з інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна на підставі рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень(з відкриттям розділу), індексний № 47913320 від 23 липня 2019 року року Приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Рогач В.В. зареєстровано право власності на квартиру за адресою: [ADDRESS] , за Публічним акціонерним товариством «Укрсоцбанк» та внесенням до Державного реєстру відповідного запису про право власності номер 32517499. Однак позивача вважає такі дії Відповідача незаконними та такими, що грубо порушують законні права та інтереси неповнолітньої дитини, яка проживає та зареєстрована у квартирі [ADDRESS] , що є предметом іпотеки. Крім того, право власності на предмет іпотеки було зареєстровано за Публічним акціонерним товариством «Укрсоцбанк» в порядку примусового звернення стягнення на нерухоме майно в період дії мораторію на примусове відчуження житла. Позивач просила визнати рішення Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Рогача Вадима Вікторовича щодо проведення 02 березня 2018 року державної реєстрації права власності Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк»» (Публічного акціонерного товариства «Укрсоцбанк») на квартиру [ADDRESS] незаконним та скасувати. Поновити право власності [PERSON] шляхом скасування рішення Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Рогача Вадима Вікторовича про Державну реєстрацію прав та їх обтяжень індексний № 47913320 від 23 липня 2019 року про реєстрацію права власності Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» (Публічного акціонерного товариства «Укрсоцбанк») на квартиру, яка розташована за адресою: [ADDRESS] , номер запису про право власності: 32517499. Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 26 листопада 2019 року прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі та постановлено розгляд справи проводити у порядку загального позовного провадження. 26 листопада 2019 року ухвалою суду заяву представника позивача [PERSON] - [PERSON] про забезпечення позову повернуто заявнику. 28 листопада 2019 року ухвалою суду заяву представника позивача [PERSON] - [PERSON] про забезпечення позову задоволено повністю та накладено арешт на квартиру [ADDRESS] , яка належить на праві приватної власності Публічному акціонерному товариству «Дельта Банк». 09 квітня 2020 року ухвалою суду у задоволенні заяви представника позивача [PERSON] - [PERSON] про забезпечення позову шляхом заборони вчинення будь-яких дій відносно квартири [ADDRESS] , відмовлено повністю. 02 липня 2020 року ухвалою суду у задоволенні заяви представника відповідача Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» про скасування заходів забезпечення позову відмовлено. 08 жовтня 2020 року розгляд справи закінчено ухваленням рішення по суті вимог. Позивач в судове засідання не з`явилася, про час та місце розгляду справи повідомлена належним чином. Представництво інтересів здійснював [PERSON] . Представник позивача [PERSON] в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином. До суду надійшла заява про розгляд справи за його відсутності. Представник відповідача Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» в особі уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином. Причини неявки не повідомив. Треті особи Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Рогач В.В., Уповноважена особа Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» Матвієнко А.А, Державне підприємство «Прозорро.Продажі» в судове засідання не з`явилися, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином. Причини неявки не повідомили. Дослідивши матеріали справи, судом встановлено такі фактичні обставини та відповідні ним правовідносини. 23 липня 2007 року між Акціонерним комерційним інноваційним банком «УкрСиббанк» та [PERSON] укладено договір про надання споживчого кредиту № 15.3/ІЗ-027.07.1, відповідно до умов якого [PERSON] отримав кредит у розмірі 110 000,00 доларів США зі платою відсотків за користування кредитними коштами у розмірі 13,2 % річних на строк до 23 липня 2017 року (а.с. 15-22, 23-28, том 1). З метою забезпечення належного виконання кредитного договору 23 липня 2007 року між позивачем та Акціонерним комерційним інноваційним банком «УкрСиббанк» було укладено договір іпотеки нерухомого майна - квартири [ADDRESS] розміром жилої площі 27,2 кв.м, загальною площею 45,0, яка належить на праві власності [PERSON] на підставі договору купівлі-продажу від 16 липня 2002 року (а.с. 13-14, том 1). 08 грудня 2011 року між Публічним акціонерним товариством «Укрсіббанк» та Публічним акціонерним товариством «Дельта банк» укладений договір купівлі продажу прав вимоги за кредитами, за яким Публічним акціонерним товариством «УкрСиббанк» продано право вимоги за кредитним договором та договором іпотеки (а.с.112-113, 114-116, 117,118,119,120, 121-122, том 2) Згідно з інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна на підставі рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень(з відкриттям розділу), індексний № 47913320 від 23 липня 2019 року року Приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Рогач В.В. зареєстровано право власності на квартиру за адресою: [ADDRESS] , за Публічним акціонерним товариством «Укрсоцбанк» та внесенням до Державного реєстру відповідного запису про право власності номер 32517499 (а.с.31-36, том 1). Позивач просить визнати рішення Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Рогача Вадима Вікторовича щодо проведення 02 березня 2018 року державної реєстрації права власності Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк»» (Публічного акціонерного товариства «Укрсоцбанк») на квартиру [ADDRESS] незаконним та скасувати. Поновити право власності [PERSON] шляхом скасування рішення Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Рогача Вадима Вікторовича про Державну реєстрацію прав та їх обтяжень індексний № 47913320 від 23 липня 2019 року про реєстрацію права власності Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» (Публічного акціонерного товариства «Укрсоцбанк») на квартиру, яка розташована за адресою: [ADDRESS] , номер запису про право власності: 32517499. Позивач стверджувала про порушення законних прав та інтересів неповнолітньої дитини, яка проживає та зареєстрована у квартирі [ADDRESS] . На підтвердження вимог позивачем надано суду довідку про місце проживання, відповідно до якої [PERSON] , [INFO] , зареєстрована за адресою: [ADDRESS] (а.с. 11, 12, том 1). Згідно з п. 4 ст. 129 Конституції України однією з основних засад судочинства є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. Завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. (ч. 1 ст. 2 ЦПК України). Представник відповідача Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» в особі уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію скористався процесуальним правом подачі відзиву на позовну заяву у встановлений строк, відповідно до якого позовні вимоги не визнали в повному обсязі, оскільки 25 вересня 2017 року банк направив позичальнику та іпотекодавцю листи-вимоги про дострокове повернення заборгованості по кредиту, які були вручені адресатам 28 вересня 2017 року. [PERSON] не виконав умови кредитного договору, тому у банка виникла право на задоволення своїх вимог як іпотекодержателя за рахунок предмета іпотеки шляхом його прийняття у власність згідно з пунктами 4.1-4.4 договору іпотеки. 17 липня 2019 року банк звернувся до Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Рогача В.В. із заявою про державну реєстрацію права власності за банком. Реєстрація права власності здійснена за згодою Іпотекодавця, а тому Закону України «Про мораторій на стягнення майна громадян України, наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті» не підлягає застосуванню до цих правовідносин. Крім того, на момент укладання договору іпотеки іпотекодавець запевнив іпотекодержателя, що в квартирі неповнолітні діти не будуть зареєстровані без згоди банку. Банк такої згоди не надавав. Отже, рішення про державну реєстрації. Прав було прийнято з наданням заявником всіх документів, передбачених Порядком державної реєстрації на нерухоме майно та обтяжень № 1127, необхідних для реєстрації права власності на підставі договору іпотеки, що містить застереження про задоволення вимог іпотекодержателя та у повній відповідності до норм Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», а тому позов не підлягає задоволенню(а.с.75-83, том 2). Треті особи Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Рогач В.В., Уповноважена особа Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» Матвієнко А.А. не скористалися своїм правом подачі письмових пояснень щодо позову. Представник третьої особи Державного підприємства «Прозорро.Продажі» не скористався своїм правом подачі письмових пояснень щодо позову. Згідно зі статтею 12 Закону України «Про основи соціального захисту бездомних осіб і безпритульних дітей» держава охороняє і захищає права та інтереси дітей при вчиненні правочинів щодо нерухомого майна. Неприпустимим є зменшення або обмеження прав і охоронюваних законом інтересів. Частиною третьою статті 17 Закону України «Про охорону дитинства» передбачено, що батьки або особи, які їх замінюють, не мають права без дозволу органів опіки і піклування, наданого відповідно до закону, укладати договори, які підлягають нотаріальному посвідченню та/або державній реєстрації, відмовлятися від належних дитині майнових прав, здійснювати поділ, обмін, відчуження житла, зобов`язуватися від імені дитини порукою, видавати письмові зобов`язання. Батьки малолітньої дитини не мають права без дозволу органу опіки та піклування вчиняти правочини щодо її майнових прав, у тому числі й відмовлятися від майнових прав дитини (пункт 3 частини другої статті 177 СК України). Відповідно до частини третьої статті 18 Закону України «Про охорону дитинства» органи опіки та піклування зобов`язані здійснювати контроль за додержанням батьками або особами, які їх замінюють, майнових та житлових прав дітей при відчуженні жилих приміщень та купівлі нового житла. Пунктом 67 постанови № 866 від 24 вересня 2008 року Кабінету Міністрів України «Питання діяльності органів опіки та піклування, пов`язаної із захистом прав дитини» встановлює, що дозвіл на вчинення правочинів щодо нерухомого майна, право власності на яке або право користування яким має дитина надається районною, районною у мм. Києві та Севастополі держадміністрацією, виконавчим органом міської, районної в місті ради за поданням служби у справах дітей після проведення зазначеною службою перевірки документів за місцем знаходження майна протягом одного місяця з дня надходження заяви на вчинення правочинів щодо нерухомого майна дитини лише у разі гарантування збереження її права на житло і оформляється рішенням, витяг з якого видається заявникам службою у справах дітей. Для здійснення правочинів щодо нерухомого майна дитини батьки, опікуни або піклувальники подають службі у справах дітей документи, зазначені у пункті 66 цього Порядку. Служба у справах дітей розглядає протягом 10 робочих днів подані документи та з`ясовує наявність (відсутність) обставин, що можуть бути підставою для відмови у наданні дозволу на вчинення правочинів щодо нерухомого майна дитини. Згідно ст. 224 ЦК України правочин, вчинений без дозволу органу опіки та піклування (стаття 71 цього Кодексу), є нікчемним. На вимогу заінтересованої особи такий правочин може бути визнаний судом дійсним, якщо буде встановлено, що він відповідає інтересам фізичної особи, над якою встановлено опіку або піклування. Отже, виходячи з наведеного, твердження позивача не ґрунтуються на вимогах закону. Що стосується посилання позивача про порушення вимог Закону України «Про мораторій на стягнення майна громадян України, наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті», суд вважає таке. 7 червня 2014 року набрав чинності Закон України «Про мораторій на стягнення майна громадян України, наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті», згідно з яким протягом дії цього Закону не може бути примусово стягнуте (відчужене без згоди власника) нерухоме житлове майно, яке вважається предметом застави згідно із статтею 4 Закону України «Про заставу» та/або предметом іпотеки згідно із статтею 5 Закону України «Про заставу», якщо таке майно виступає як забезпечення зобов`язань громадянина України (позичальника або майнового поручителя) за споживчими кредитами, наданими йому кредитними установами ? резидентами України в іноземній валюті, та за умови, що: таке нерухоме житлове майно використовується як місце постійного проживання позичальника/майнового поручителя або є об`єктом незавершеного будівництва нерухомого житлового майна, яке перебуває в іпотеці, за умови, що у позичальника або майнового поручителя у власності не знаходиться інше нерухоме житлове майно; загальна площа такого нерухомого житлового майна (об`єкта незавершеного будівництва нерухомого житлового майна) не перевищує 140 кв. м для квартири та 250 кв. м для житлового будинку Звернення стягнення на предмет іпотеки у позасудовому порядку у спосіб реєстрації права власності іпотекодержателя на нерухоме майно, яке є предметом іпотеки на підставі договору про задоволення вимог іпотекодержателя або відповідного застереження в іпотечному договорі, яке прирівнюється до такого договору, має наслідком відчуження предмету іпотеки на користь іпотекодержателя без згоди власника такого нерухомого майна. Отже, визначальним при вирішення спору щодо можливості звернення стягнення на предмет іпотеки у позасудовому порядку протягом строку дії Закону України "Про мораторій на стягнення майна громадян України, наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті" є настання правового наслідку, що в даному конкретному випадку передбачає фактичний перехід до іпотекодержателя права власності на предмет іпотеки, без згоди власника майна. Наслідками прийнятого Приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Рогач В.В. рішення про проведення державної реєстрації права власності на квартиру за адресою: за адресою: [ADDRESS] , за Публічним акціонерним товариством «Укрсоцбанк» (правонаступником якого є Акціонерне товариство «Альфа-Банк») за відповідним застереженням в іпотечному договорі, за яким фактично відбулося примусове стягнення зазначеного майна без згоди власника, незважаючи на заборону, встановлену Законом України «Про мораторій на стягнення майна громадян України, наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті» з огляду на те, що спірна квартира підпадає під дію такого Закону, оскільки виступає предметом іпотеки за споживчим кредитом в іноземній валюті, використовується як місце постійного проживання позичальника та не перевищує 140 кв. м. Отже, у Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Рогача В.В. були наявні підстави для відмови у проведенні державної реєстрації права власності на вказану квартиру за Публічним акціонерним товариством «Укрсоцбанк». Тому позовні вимоги [PERSON] до Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» в особі уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» за участю третіх осіб Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Рогача Вадима Вікторовича, Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» Матвієнка Андрія Анатолійовича, Державного підприємства «Прозорро.Продажі» про визнання незаконним та скасування рішення про державну реєстрацію права власності підлягають задоволенню повністю: визнати рішення Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Рогача Вадима Вікторовича про Державну реєстрацію прав та їх обтяжень індексний № 47913320 від 23 липня 2019 року про реєстрацію права власності на квартиру [ADDRESS] за Публічним акціонерним товариством «Дельта Банк», номер запису про право власності: 32517499, незаконним та скасувати. Правовідносини, пов`язані з державною реєстрацією речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, регулюються Законом України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» та Порядком державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 25 грудня 2015 року № 1127 та іншими нормативно - правовими актами. Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих акті України щодо протидії рейдерству» від 5 грудня 2019 року внесені зміни до Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень». Відповідно до змін, які набули чинності 16 січня 2020 року, абзацом першим частини третьої статті 26 передбачено, що відомості про речові права, обтяження речових прав, внесені до Державного реєстру прав, не підлягають скасуванню та/або вилученню. Абзацом другим частини третьої статті 26 Закону передбачено, що у разі скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав на підставі судового рішення чи у випадку, передбаченому підпунктом «а» пункту 2 частини шостої статті 37 цього Закону, а також у разі визнання на підставі судового рішення недійсними чи скасування документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав, скасування на підставі судового рішення державної реєстрації прав, державний реєстратор чи посадова особа Міністерства юстиції України (у випадку, передбаченому підпунктом «а» пункту 2 частини шостої статті 37 цього Закону) проводить державну реєстрацію набуття, зміни чи припинення речових прав відповідно до цього Закону. Абзац третій частини третьої статті 26 Закону зауважує, що при ухваленні судом рішення про скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав, визнання недійсними чи скасування документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав, а також скасування державної реєстрації прав слід враховувати необхідність одночасного визнання, зміни чи припинення цим рішенням речових прав, обтяжень речових прав, зареєстрованих відповідно до законодавства (за наявності таких прав). Частиною 1 ст. 27 цього Закону передбачено підстави державної реєстрації прав. Вичерпний перелік підстав для відмови у державній реєстрації прав та їх обтяжень встановлено ч. 1 ст. 24 Закону № 1952, ч. 5 цієї ж статті регламентує, що відмова в державній реєстрації прав та їх обтяжень з підстав, не передбачених цим Законом, заборонена. Так, пунктами 3, 6, 40, 61 Порядку (в редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин) встановлено, що державна реєстрація прав проводиться за заявою заявника шляхом звернення до суб`єкта державної реєстрації прав або нотаріуса, крім випадків, передбачених цим Порядком. Державна реєстрація прав проводиться на підставі документів, необхідних для відповідної реєстрації, передбачених статтею 27 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" та цим Порядком. Для державної реєстрації права власності на підставі договору іпотеки, що містить застереження про задоволення вимог іпотекодержателя шляхом набуття права власності на предмет іпотеки, також подаються: 1) копія письмової вимоги про усунення порушень, надісланої іпотекодержателем іпотекодавцеві та боржникові, якщо він є відмінним від іпотекодавця; 2) засвідчена іпотекодержателем копія повідомлення про вручення рекомендованого поштового відправлення або поштового відправлення з оголошеною цінністю, яким надіслано вимогу, зазначену у підпункті 1 цього пункту, з відміткою про вручення адресату, або засвідчена іпотекодержателем копія рекомендованого поштового відправлення або поштового відправлення з оголошеною цінністю, яким надіслано вимогу, зазначену у підпункті 1 цього пункту, з позначкою про відмову адресата від одержання такого відправлення, або засвідчені іпотекодержателем копії рекомендованих поштових відправлень або поштових відправлень з оголошеною цінністю (поштових конвертів), якими не менше ніж двічі з періодичністю не менше ніж один місяць надсилалася вимога, зазначена у підпункті 1 цього пункту, та які повернулися відправнику у зв`язку із відсутністю адресата або закінченням встановленого строку зберігання поштового відправлення, або засвідчені іпотекодержателем паперові копії електронного листа, яким за допомогою засобів інформаційної, телекомунікаційної або інформаційно-телекомунікаційної системи, що забезпечує обмін електронними документами, надіслано вимогу, зазначену у підпункті 1 цього пункту, та електронного службового повідомлення відповідної системи, яким підтверджується доставка відповідного електронного листа за адресою електронної пошти адресата (у разі коли договором з іпотекодавцем або боржником, якщо він є відмінним від іпотекодавця, передбачено можливість обміну електронними документами); 3 довідка іпотекодержателя, що містить відомості про суму боргу за основним зобов`язанням станом на дату не раніше трьох днів до дня подання документів для проведення відповідної державної реєстрації та відомості про вартість предмета іпотеки, визначену суб`єктом оціночної діяльності, станом на дату не раніше 90 днів до дня подання документів для проведення відповідної державної реєстрації; 4) заставна (якщо іпотечним договором передбачено її видачу). Наявність зареєстрованої заборони відчуження майна, накладеної нотаріусом під час посвідчення договору іпотеки, на підставі якого набувається право власності на предмет іпотеки іпотекодержателем, а також зареєстрованих після державної реєстрації іпотеки інших речових прав, обтяжень речових прав на передане в іпотеку майно, у тому числі внесення після державної реєстрації іпотеки іпотекодавця до Єдиного реєстру боржників, не є підставою для відмови у державній реєстрації права власності за іпотекодержателем. Державна реєстрація прав та облік безхазяйного нерухомого майна проводяться з прийняттям рішень державним реєстратором прав на нерухоме майно (далі - державний реєстратор), які формуються за допомогою програмних засобів ведення Державного реєстру прав в електронній формі з накладенням власного електронного цифрового підпису. Тому у зв`язку зі скасуванням рішення про державну реєстрацію прав одночасно необхідно забезпечити захист законного власника та поновити право власності [PERSON] , [INFO] , на квартиру, яка розташована за адресою: [ADDRESS] . При поданні позовної заяви позивачем сплачено судовий збір в сумі 768,40 грн. відповідно до Закону України "Про судовий збір". Відповідно до ч.1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Тому, за встановлених обставин суд приходить висновку про стягнення з відповідача на користь позивача витрат зі сплати судового збору у розмірі 768,40 грн..

Outcome: approved