Jurisdiction: civil
Date: 2014-12-10 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовом, в якому просить стягнути з [PERSON] завдану матеріальну шкоду в розмірі 10 450 грн., витрати на проведення експертизи в розмірі 1200 грн., моральну шкоду в розмірі 1500 грн. та судовий збір в розмірі 243, 60 грн. В обґрунтування позовних вимог посилається на те, що він є власником квартири [ADDRESS]. 05 лютого 2014 року він виявив, що його квартиру заливає гарячою водою з квартири [ADDRESS], яка знаходиться поверхом вище від нього та в якій проживають відповідачі. Факт залиття його квартири з вини відповідача підтверджується актом комісії ТОВ "Кийградсервіс" від 17.03.2014 р. Вартість відновлювальних робіт внаслідок залиття його квартири становить 10 450 грн., за проведення оцінки вартості ним було сплачено 1200 грн. Крім цього, діями відповідача, йому завдано і моральну шкоду, яку він оцінює в 1500 грн., та яка полягає в душевних стражданнях, не можливістю належним чином користуватись квартирою, порушенні нормальних життєвих стосунків та планів. За захистом своїх порушених прав він звернувся до суду. В судовому засіданні позивач позов підтримав та просив його задовольнити. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з'явився, надав свої заперечення на позовну заяву, з яких вбачається, що проти задоволення позову заперечує, посилаючись на те, що залиття трапилось не з його вини. Суд, вислухавши пояснення позивача, дослідивши матеріали справи приходить до наступного. Судом встановлено, що [PERSON] на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом, виданого 24.10.2008 р., після смерті [PERSON], належить на праві власності ? частина квартира [ADDRESS]. 17 березня 2014 року комісією у складі інженера [PERSON], майстра т/д № 1 [PERSON]., слюсаря-сантехніка [PERSON] проведено обстеження технічного стану [ADDRESS] на предмет залиття та встановлено, що: будинок панельний, п'ятиповерховий, рік забудови 1964, квартира № 70 приватизована, двохкімнатна, розташована на другому поверсі. При обстеженні встановлено, що залиття відбулося з вищерозташованої квартири № 73 внаслідок халатного відношення до сантехнічного обладнання. Після залиття в кв. № 70 було залито та пошкоджено: коридор - (площа S = 5,1м2) - стіни 2м2 - побілка; туалет - (площа S =1,0м2) - стеля 1м2 - побілка.; кухня - (площа S =6,6м2) - стіни Зм2 - побілка; кімната - (площа S =14,1м2) - стіни 1м2 - шпалери прості, а також пошкоджено електропроводку на кухні та коридорі, про що складено акт затверджений директором ТОВ "Кийградсервіс". Згідно висновку ТОВ "Агентство експертної оцінки" від 28.03.2014 p., на основі оцінки, проведеної спеціалістом [PERSON], який діє на підставі Кваліфікаційного свідоцтва оцінювача [NUMBER] від 19.05.2007 p., вартість проведення відновлювального ремонту (з податком на додану вартість) в квартирі № 70 після її залиття становить 10 450,00 грн. Згідно з ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Пункт 2 постанови Пленуму Верховного Суду України від 27 березня 1992 року № 6 "Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди", який має рекомендаційний характер, роз'яснює, що розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв'язок та є вина зазначеної особи. Для виникнення деліктної відповідальності необхідна наявність складу правопорушення: а) наявність шкоди, б) протиправна поведінка заподіювача шкоди, в) причинний зв'язок між шкодою та поведінкою заподіювача, г) вина. Згідно з п. 2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибуткової території, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76, та відповідно до додатку до листа Мінжитлкомунгоспу від 29 серпня 2008 року № 20-8-18 факт залиття квартири та його наслідків фіксується актом комісійного обстеження квартири за участю представників організації ( підприємства), яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, представників організації (підприємства), яка у відповідності до укладеної угоди обслуговує внутрішньо будинкові системи опалення та водопостачання, представника власника будинку, будинкового комітету, затвердженого начальником організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. Присутність зацікавлених осіб від потерпілої сторони та з боку винної є обов'язковою. В акті повинно бути відображено зокрема: характер залиття та його причини, завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість) та висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття. Між тим, вищевказаний акт не відповідає вимогам зазначених Правил, оскільки складений за відсутності зацікавленої особи, що підтверджується відсутністю підпису в ньому. Відповідачем заперечувався факт залиття ним квартири позивача та заподіяння останньому шкоди. Водночас в матеріалах справи відсутні достатні докази того, що саме з вини відповідача відбулось залиття квартири позивача. Крім цього, позивачем всупереч вимог ч.3 ст. 10, ст. 60 ЦПК України не було надано доказів на підтвердження того, що власником квартири № 73 є відповідач [PERSON] Таким чином, позивачем не доведено ті обставини на які він посилається, як на підставу своїх вимог. У той же час у відповідності до ст. 27 ЦПК України особи, які беруть участь у справі мають право подавати докази, брати участь у дослідженні доказів, заявляти клопотання. Згідно з ч.4 ст. 10 ЦПК України суд сприяє здійсненню процесуальних прав сторін, встановлених цим Кодексом. Тобто процесуальними нормами передбачено як право на участь у дослідженні доказів, так і обов'язок із доказування обставин при невизнанні їх сторонами (ст. 60 ЦПК України). При цьому суд безпосередньо не повинен брати участь у зборі доказового матеріалу. За викладених обставин суд приходить до висновку про відсутність правових підстав для задоволення позову.

Outcome: dismissed