Jurisdiction: civil
Date: 2018-06-17 00:00:00

[PERSON] звернулася до суду із вимогою (з урахуванням уточнень) визнати проведення електронних торгів від 08.12.2014 року з реалізації арештованого майна, а саме: будівлі котельні під літ. «Б» загальною площею 93,3 кв.м. (дійсна оцінювана площа 60,7 кв.м.), яка знаходиться за адресою: м.Золочів, вул.Шашкевича, буд.8а в системі «СЕТАМ» - недійсними; визнати протокол №19498 від 08.12.2014 року про проведення електронних торгів від 08.12.2014 року з реалізації арештованого майна, а саме: будівлі котельні під літ. «Б» загальною площею 93,3 кв.м. (дійсна оцінювана площа 60,7 кв.м.), яка знаходиться за адресою: м.Золочів, вул.Шашкевича, буд.8а в системі «СЕТАМ» - недійсним; визнати недійсним та скасувати акт державного виконавця про проведені електронні торги від 25.12.2014 року з реалізації арештованого майна, а саме: будівлі котельні під літ. «Б» загальною площею 93,3 кв.м. (дійсна оцінювана площа 60,7 кв.м.), яка знаходиться за адресою: м.Золочів, вул.Шашкевича, буд.8а в системі «СЕТАМ», належного Золочівській міській раді Львівської області, затверджений 25.12.2015 року начальником ПВРУ ДВС ГУЮ у Л/о [PERSON]; визнати недійсним та скасувати свідоцтво про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів, серія та номер: 71 від 23.01.2015 року виданого приватним нотаріусом Золочівського районного нотаріального округу [PERSON] Позовні вимоги обґрунтовує тим, що отримавши інформацію про проведення прилюдних торгів арештованого майна, зареєструвалася у встановленому законом порядку подала заявку на участь в електронних торгах та внесла гарантійний внесок у розмірі 5% від стартової ціни лота. Позивачу було присвоєно нік під назвою «Учасник 5». 08.12.2014 року відбулись торги, де було визначено переможцем «Учасника 2». За результатами проведення прилюдних торгів з переможцем було укладено договір купівлі-продажу арештованого майна з порушенням вимог ст.203 ЦК України та Тимчасового положення про порядок проведення прилюдних торгів з реалізації нерухомого майна, а саме: реалізовуване майно будучи нежитловим приміщенням для участі у торгах зареєстроване як інше нерухоме майно; відсутні відомості про земельну ділянку, на якій розташоване дане майно. Відтак, з торгів було реалізоване нежитлове приміщення без земельної ділянки, на якій воно знаходиться. При цьому, розмір та кадастровий номер земельної ділянки є істотною умовою договорів, на підставі яких до набувача переходить право власності на житлові будинки, будівлі та споруди. Позивач [PERSON] в судове засідання не з'явилася, хоча належним чином була повідомлена про час та місце розгляду справи. Подане клопотання про відкладення розгляду справи суд відхилив. Представник ДП «Інформаційний центр» проти задоволення позову заперечує. У письмових запереченнях, долучених до матеріалів справи, посилається на те, що укладенням оскаржуваного договору купівлі-продажу майна жодним чином не порушено права та інтереси Позивача. Крім цього, зазначає, що інформацію про Інформаційної системи вносить Державна виконавча служба. Відповідач [PERSON] проти задоволення позову заперечив, вважає його безпідставним, посилаючись на відсутність доказів порушення відповідачами прав та інтересів Позивачки за результатами проведення прилюдних торгів. Більше того, позивачкою не додано правовстановлюючих документів на зазначену земельну ділянку, що могло б бути доказом на користь заявлених нею позовних вимог. Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору приватний нотаріус Золочівського приватного нотаріального округу [PERSON] у судове засідання не з'явилася, подала заяву про розгляд справи у її відсутності. \~ \~ \~ \~Дослідивши подані сторонами документи, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги та заперечення сторін, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до висновку, що позов не підлягає до задоволення з наступних підстав. Спірні правовідносини регулюються Законом України «Про іпотеку» від 05.06.2003 року №898-IV,\~Законом України "Про виконавче провадження" від 04.11.2010 року N 2677-VI,\~Законом України «Про нотаріат» від 2 вересня 1993 року №3425-XII. Згідно із частиною другою статті\~16, частиною першою статті\~215 ЦК України\~одним із способів захисту порушеного права є визнання недійсним правочину, укладеного з недодержанням вимог, установлених частинами першою-третьою, п'ятою, шостою\~статті 203 цього Кодексу, зокрема, у зв'язку з невідповідністю змісту правочину\~ЦК України\~та іншим актам цивільного законодавства. Умови та порядок виконання рішень судів та інших органів (посадових осіб), що підлягають примусовому виконанню в разі невиконання їх у добровільному порядку, визначаються\~Законом України "Про виконавче провадження", Інструкцією про проведення виконавчих дій, затвердженою\~наказом Міністерства юстиції України від 15 грудня 1999 року № 74/5, а також Порядком реалізації арештованого майна, затвердженим\~наказом Міністерства юстиції України від 15 липня 1999 року № 42/5. Судом встановлено, що дані правовідносини регулюються\~Законом України «Про виконавче провадження», Тимчасовим положенням про порядок проведення прилюдних торгів з реалізації арештованого нерухомого майна, затвердженого\~наказом Міністерства юстиції України № 68/5 від 27.10.1999р. та нормами\~Закону України "Про іпотеку". Відповідно до п. 4 "Порядок проведення прилюдних торгів" п. 4.2. Тимчасового положення про порядок проведення прилюдних торгів з реалізації арештованого нерухомого майна, затвердженого\~наказом Міністерством юстиції України № 68/5 від 27.10.1999р. лот виставляється на торги за наявності не менше двох покупців. Однак, згідно\~ст.45 "Порядок проведення прилюдних торгів" Закону України «Про іпотеку»\~прилюдні торги проводяться принаймні за умови присутності одного учасника. У разі участі у прилюдних торгах одного покупця майно може бути придбане ним за початковою ціною. Як вбачається з протоколу №19498 проведення електронних торгів з реалізації арештованого нерухомого майна учасниками торгів від 08.12.2014 року було семеро осіб, Учасник 2 [PERSON] став переможцем торгів та придбав вищезгаданий об'єкт нерухомості за 148226,42 грн., тобто за вищою ціною ніж фактичний розмір зобов'язання Боржника. В подальшому старшим державним виконавцем відділу примусового виконання рішень управління державної виконавчої служби ГУЮ у Львівській області [PERSON] 25.12.2014 року складено акт про , затверджений начальником відділу примусового виконання рішень управління державної виконавчої служби ГУЮ у Львівській області, відповідно до якого реалізовано будівлю котельні Б., загальною площею 93,3 кв.м., яка придбана [PERSON] 23 січня 2015 року приватним нотаріусом Золочівського районного нотаріального округу [PERSON] видано свідоцтво про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів, серія та номер: 71 Прилюдні торги є спеціальною процедурою, за результатами якої укладається договір купівлі-продажу. Такий договір як правочин можна визнати недійсним в судовому порядку з підстав недодержання в момент його вчинення стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами 1-3, 5 та 6\~ст.203 ЦК\~(ч.1\~ст.215 зазначеного Кодексу). Цивільно-правовим наслідком визнання недійсним укладеного на торгах договору відповідно до ч.1\~ст.216 ЦК\~є реституція - повернення сторін договору до первісного стану. В такому разі відчужене майно повертається організатору торгів для повторної організації і проведення торгів. Згідно зі\~ст.62 Закону України «Про виконавче провадження»\~в редакції, яка діяла на момент проведення прилюдних торгів, реалізація арештованого майна, крім майна, вилученого з обігу згідно із законом, та майна, зазначеного в частині восьмій\~статті 57 цього Закону, здійснюється шляхом його продажу на прилюдних торгах, аукціонах або на комісійних умовах. Відповідно до п.1.2 Положення про порядок проведення прилюдних торгів з реалізації арештованого нерухомого майна, затвердженого\~наказом Міністерства юстиції України від 27.10.1999 року №68/5, прилюдні торги з реалізації арештованого нерухомого майна за заявкою державного виконавця організовує і проводить спеціалізована організація, з якою органом державної виконавчої служби укладено відповідний договір. З аналізу зазначених норм випливає, що сторонами договору купівлі-продажу, яким за своєю природою є прилюдні торги, є орган ДВС в особі торгівельної організації, з якою укладено відповідний договір та переможець прилюдних торгів. При цьому, протокол лише фіксує хід проведення прилюдних торгів та є його результатом, в якому зазначається визначений покупець - переможець аукціону/прилюдних торгів і не є цивільно-правовою угодою. Факт затвердження протоколу торгів має юридичне значення в аспекті виникнення підстав для подальшої сплати коштів за придбаний об'єкт, оформлення органом виконавчої служби відповідного акта та видачі покупцеві свідоцтва про придбання даного об'єкту, при цьому оформлення окремого договору купівлі-продажу щодо придбання об'єкту законом не передбачено. Таким чином, протокол прилюдних торгів не є договором купівлі-продажу майна та не може бути визнаний недійсним з підстав визначених ст.\~203,\~215 ЦК України Виходячи зі змісту ч.1\~ст.215 ЦК України, підставами недійсності укладеного за результатами прилюдних торгів правочину є недодержання вимог закону в момент його укладення, тобто безпосередньо за результатами прилюдних торгів, то підставами для визнання прилюдних торгів недійсними є порушення встановлених законодавством правил проведення торгів, визначних саме Тимчасовим положенням. Торги визнаються недійсними лише в тих випадках, коли під час їх підготовки і проведення були допущені порушення, що могли вплинути на результати торгів. Однак як вбачається з матеріалів справи сума за якою було реалізоване майно перевищує суму заборгованості Боржника, що повністю погашає його заборгованість в рамках правовідносин договору позики та іпотеки. Крім того, оскільки Позивачем не було надано жодних доказів порушення його права на участь, повідомлення та оскарження прилюдних торгів до чи підчас їх проведення, суд приходить до висновку, що позивач був належним чином освідомлений про процедуру реалізації майна та міг скористатись своїм правом на їх оскарження чи участь. Слід зазначити, частинами 1, 2\~статті 3 ЦПК України\~встановлено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. У випадках, встановлених законом, до суду можуть звертатися органи та особи, яким надано право захищати права, свободи та інтереси інших осіб, або державні чи суспільні інтереси. Відповідно до роз'яснень, викладених в п.7\~Постанови Пленуму Верховного Суду України №9 від 06.11.2009 р. „Про судову практику розгляду цивільних справ про визнання правочинів недійсними", правочин може бути визнаний недійсним лише з підстав, визначених законом, та із застосуванням наслідків недійсності, передбачених законом. Проте, стороною позивача при пред'явленні позову та обґрунтуванні такого в судовому засіданні не вказано норм законодавства, які порушені при укладенні оскаржуваного договору купівлі-продажу. Таким чином, позивачем не доведено існування підстав, передбачених частинами 1, 5\~ст.\~203\~ЦК України для визнання оскаржуваного договору недійсним, у зв'язку з чим, у задоволенні позову необхідно відмовити. Враховуючи викладене, суд приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення позовних вимог у зв'язку із їх недоведеністю. З викладеного,

Outcome: dismissed