Jurisdiction: civil
Date: 2018-03-19 00:00:00

Представник позивача звернувся до суду з позовом, в якому з урахуванням заяви про уточнення позовних вимог від 08.08.2017 року просив: - витребувати з чужого незаконного володіння [PERSON] на користь Херсонської міської ради квартиру №97 по вул. Університетській (40 років Жовтня), 173-А, у м. Херсоні; - скасувати рішення приватного нотаріуса Херсонського міського нотаріального округу [PERSON] про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер 35071863 від 05.05.2017, квартири №97 по вул. Університетській (40 років Жовтня), 173-А, у м. Херсоні за [PERSON]; - усунути Херсонській міській раді перешкоди у користуванні та розпоряджанні комунальною власністю, а саме: квартирою №97 по вул. Університетській, 173-А, у м. Херсоні шляхом виселення без надання іншого житлового приміщення та зняття з реєстрації місця проживання [PERSON], [INFO], та [PERSON], [INFO], в квартирі [ADDRESS]. Позовні вимоги обґрунтовані тими обставинами, що квартира [ADDRESS] належить до комунальної власності, будь-яких рішень щодо передачі її в користування або у власність інших осіб не приймалось. Разом із тим, відповідно до відомостей Єдиного державного реєстру речових прав та їх обтяжень вказана квартира зареєстрована за [PERSON] на підставі договору купівлі-продажу від 05.05.2017 року, укладеного з [PERSON] Згідно із розширеної довідки із Єдиного державного реєстру речових прав та їх обтяжень вбачається, що [PERSON] став власником спірної квартири 27.04.2017 року на підставі договору дарування, укладеного із [PERSON], а той в свою чергу став власником вказаної квартири на підставі заочного рішення Херсонського міського суду Херсонської області від 28.03.2017 року у справі №766/2985/17. Вказану справу було розглянуто за незрозумілих обставин, при цьому міська рада не була залучена до участі в якості сторони. Зважаючи, що первісним власником був [PERSON], об'єкт нерухомості одержано ним у власність без достатніх правових підстав, зазначене майно вибуло з володіння Херсонської міської ради не з її волі, квартира має бути витребувана з володіння [PERSON] Ухвалою від 18.07.2017 року забезпечено даний позов шляхом накладення арешту на нерухоме майно, а саме: квартиру [ADDRESS], заборонивши відчуження у будь-який спосіб цього майна. В судовому засіданні 07.12.2017 року судом прийнято до спільного розгляду з первісним позовом зустрічну позовну заяву [PERSON] до Херсонської міської ради про стягнення витрат на поліпшення житлових умов, яку в подальшому за клопотання представника позивача виділено в окреме провадження. В судовому засіданні представник позивача позовні вимоги з урахуванням їх остаточної редакції від 08.08.2017 року підтримав в повному обсязі та просив їх задовольнити, в останнє судове засідання він не з'явився, подав заяву, в якій просив розглянути справу за його відсутності на підставі наявних доказів. Представник відповідачів [PERSON] та [PERSON] проти позову заперечував, надав письмові заперечення. В останнє судове засідання не зявився. Причини неявки відповідачів та їх представника суду не відомі. При цьому суд вважає, що відповідачі та їх представник, зловживаючи процесуальними правами, ухилялись від явки до суду з метою затягування розгляду справи. Враховуючи зловживання відповідачами своїми процесуальними правами, а також те, що справа призначалась до розгляду неодноразово, про що повідомлялись учасники процесу, суд визнав за можливе проводити розгляд справи за відсутності відповідачів та їх представника. Відповідач приватний нотаріус Херсонського міського нотаріального округу [PERSON] в судове засідання не з'явилась, подала заяву про розгляд справи без її участі. Треті особи в судове засідання також не з'явились, про час та місце розгляду справи повідомлялись належним чином, причини неявки суду не відомі. Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що рішенням Херсонської обласної ради народних депутатів від 20.03.1992 року №32 "Про розмежування комунального майна, переданого у власність області, між обласною власністю і власністю міст обласного підпорядкування та районів області", весь житловий фонд, розташований на території міста Херсона, окрім державного та приватного, передано до власності територіальної громади міста Херсона в особі Херсонської міської ради. Рішенням виконавчого комітету Херсонської міської ради від 02.04.2008 року №155 "Про передачу житлових будинків, які є власністю міської територіальної громади, на баланси комунальних підприємств", в тому числі будинок по вул. 40 років Жовтня (нині Університетська), 173-А, у м. Херсоні передано на баланс комунального підприємства "Дніпровський". Відповідно до даних Управління по обліку та розподілу житлової площі і приватизації Херсонської міської ради квартира [ADDRESS] належить до об'єкту комунальної власності. Будь-яких рішень щодо передачі зазначеної квартири в користування або власність третіх осіб не приймалось. Відповідно до відомостей Єдиного державного реєстру речових прав та їх обтяжень право власності на вказану квартиру зареєстровано за [PERSON] на підставі договору купівлі-продажу від 05.05.2017 року. Державну реєстрацію за договором проводила приватний нотаріус Херсонського міського нотаріального округу [PERSON] [PERSON] уклала договір із [PERSON], який в свою чергу став власником квартири 27.04.2017 року на підставі договору дарування, укладеного із [PERSON], а той став власником вказаної квартири на підставі заочного рішення Херсонського міського суду Херсонської області від 28.03.2017 року у справі №766/2985/17. Стороною по справі Херсонська міська рада не була. Ухвалою апеляційного суду Херсонської області від 21.09.2017 року вказане заочне рішення скасовано, провадження у справі закрито. Згідно вимог п. 5 ст. 60 ЗУ "Про місцеве самоврядування в Україні", органи місцевого самоврядування від імені та в інтересах територіальних громад здійснюють правомочності щодо володіння, користування та розпорядження об'єктами комунальної власності. Відповідно до п. 1 ст. 60 ЗУ "Про місцеве самоврядування в Україні", до об'єктів комунальної власності належить житловий фонд. Відповідно до ст. 327 ЦК України у комунальній власності є майно, у тому числі грошові кошти, які належать територіальній громаді. Управління майном, що є у комунальній власності, здійснюють безпосередньо територіальна громада та утворені нею органи місцевого самоврядування. Згідно зі ст. 26 ЗУ "Про місцеве самоврядування в Україні" до повноважень міської ради належить прийняття рішень щодо відчуження відповідно до закону комунального майна, прийняття рішень про передачу іншим органам окремих повноважень щодо управління майном, яке належить до комунальної власності відповідної територіальної громади, визначення меж цих повноважень та умов їх здійснення. Одночасно, згідно з ст. 29 ЗУ "Про місцеве самоврядування в Україні" до повноважень виконавчих органів міських рад належить управління, в межах, визначених радою, майном, що належить до комунальної власності відповідних територіальних громад. Відповідно до ст. 15 ЖК Української РСР виконавчі комітети місцевих рад здійснюють управління житловим фондом місцевих рад. Одночасно, відповідно до ст. 18 ЖК Української РСР управління житловим фондом здійснюється власником або уповноваженим ним органом у межах, визначених власником. Стаття 321 ЦК України встановлює, що право власності є непорушним. Відповідно до статті 317 ЦК України, власникові належить права володіння, користування та розпорядження своїм майном. Відповідно до ст. 330 ЦК України, якщо майно відчужене особою, яка не мала на це права, добросовісний набувач набуває право власності на нього, якщо відповідно до ст.390 цього Кодексу майно не може бути витребуване у нього. За приписами ч.1 ст. 388 ЦК України, якщо майно за відплатним договором придбане в особи, яка не мала права його відчужувати, про що набувач не знав і не міг знати (добросовісний набувач), власник має право витребувати це майно від набувача лише у разі, якщо майно: було загублене власником або особою, якій він передав майно у володіння; було викрадене у власника або особи, якій він передав майно у володіння; вибуло з володіння власника або особи, якій він передав майно у володіння, не з їхньої волі іншим шляхом. Зі змісту наведеної правової норми випливає, що добросовісне придбання можливе тоді, коли майно придбане не безпосередньо у власника, а у особи, яка не мала права відчужувати це майно. Відповідно до закріпленого в статті 387 ЦК України загального правила власник має необмежене право витребувати майно із чужого незаконного володіння. Витребування майна шляхом віндикації застосовується до відносин речово-правового характеру, зокрема якщо між власником і володільцем майна немає договірних відносин і майно перебуває у володільця не на підставі укладеного з власником договору. Право власника на витребування майна від добросовісного набувача на підставі частини першої статті 388 ЦК України залежить від того, у який спосіб майно вибуло з його володіння. Ця норма передбачає вичерпне коло підстав, коли за власником зберігається право на витребування свого майна від добросовісного набувача. Однією з таких підстав є вибуття майна з володіння власника або особи, якій він передав майно, не з їхньої волі іншим шляхом. За змістом статті 388 ЦК України випадки витребування майна власником від добросовісного набувача обмежені й можливі за умови, що майно вибуло з володіння власника або особи, якій він передав майно, поза їх волею. Положення статті 388 ЦК України застосовується як підстава позову про повернення майна від добросовісного набувача, якщо майно вибуло з володіння власника або особи, якій він передав майно, не з їхньої волі іншим шляхом, яке було відчужене третій особі, якщо між власником та володільцем майна не існує жодних юридичних відносин. Відповідно до ч. 1 ст.319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Згідно із ч.1 ст. 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. При цьому відповідно до ст. 391 ЦК власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном. Відповідно до ст. 26 ЗУ "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень", записи до державного реєстру прав вносяться на підставі прийнятого рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень. У разі скасування на підставі рішення суду, рішення про державну реєстрацію прав до Державного реєстру вноситься запис про скасування державної реєстрації прав. Згідно п. 1.2. Порядку прийняття і розгляду заяв про внесення змін до записів, внесення записів про скасування державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень та скасування записів Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України 12.12.2011 року №3502/5, заінтересована особа у разі внесення записів про скасування державної реєстрації прав, скасування записів Державного реєстру прав - це особа, в інтересах якої на підставі рішення суду скасовано рішення державного реєстратора прав. Відповідно до п.2.1. Порядку для внесення змін до записів, внесення записів про скасування державної реєстрації прав та скасування записів Державного реєстру прав заявник подає органу державної реєстрації прав, державним реєстратором якого було проведено державну реєстрацію прав, або нотаріуса, яким проведено державну реєстрацію прав, заяву та документи, визначені цим порядком. Вибуття майна з володіння власника Херсонської міської ради на підставі судового рішення, ухваленого щодо цього майна, вважається таким, що вибуло з володіння власника поза його волею. Зважаючи, що первісним власником (на підставі рішення Херсонського міського суду Херсонської області від 28.03.2017 року) був [PERSON], об'єкт нерухомості одержано ним у власність без достатніх правових підстав, зазначене майно вибуло з володіння Херсонської міської ради поза її волею, майно має бути витребуване з володіння [PERSON] на користь законного власника - Херсонської міської ради. Доводи представника відповідачів щодо того, що [PERSON] є добросовісним набувачем, а тому квартира не може бути витребувана з її володіння, не ґрунтуються на вимогах закону та суперечать усталеній судовій практиці з цих питань. Реєстрація права власності на квартиру [ADDRESS] за відповідачем перешкоджає її власнику розпоряджатись своєю комунальною власністю. Вимоги в цій частині є також обґрунтованими. Крім того, є також обґрунтованими вимоги щодо усунення Херсонській міській раді перешкод в користуванні та розпоряджанні комунальною власністю, а саме: квартирою №97 по вул. Університетській, №173-А, у м. Херсоні шляхом виселення без надання іншого житлового приміщення та зняття з реєстрації місця проживання [PERSON], [INFO], та [PERSON], [INFO], в квартирі [ADDRESS]. За наведених обставин позовні вимоги є законними та обґрунтованими та підлягають задоволенні у повному обсязі.

Outcome: approved