Jurisdiction: civil
Date: 2020-11-23 00:00:00

В лютому 2019 року позивач звернулася із позовом, предмет якого змінила в процесі розгляду справи,в якому зазначає, що відповідно до Заяви від 12.04.2018р про приєднання № 1352969 до Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб та відкриття поточного рахунку з використанням електронного платіжного засобу (платіжної картки), Заяви на встановлення відновлювальної кредитної ліні (Кредиту) від 12.04.2018р, AT «ОЩАДБАНК»: відкрив Позивачу поточний (картковий) рахунок № [NUMBER] (п.3.4.1. Заяви про приєднання); надав Позивачу платіжну картку типу «MasterCard Debit Standard» (п.3.4.2. Заяви про приєднання №1352969); встановив Позивачу ( [PERSON] ) кредитний ліміт в сумі 26000,00 грн., під 38% річних, строком дії до 60 місяців. Сам текст публічного Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб та відкриття поточного рахунку з використанням електронного платіжного засобу (платіжної картки), містить в собі 119 сторінок і розміщений в електронній формі на інтернет сайті AT «ОЩАДБАНК» https://www.oschadbank.ua/ua/private/paycards/dogovir-taryf-inshe. 08 листопада 2018 року в період між 16 год.30 хв. та 17 год.00 хв., Позивач зайшла до Відділення AT "ОЩАДБАНК" в м.Запоріжжі по вул. Чарівна, 50, де їй необхідно було отримати консультацію про порядок погашення кредиту. Позивача проконсультував працівник Банку, на комп`ютері були відкриті мої дані по кредиту, Позивач отримала необхідну консультацію. Після цього, в цей же день, о 18 год. 50 хвил. Позивачу подзвонила невідома особа на телефон (номер оператора «МТС» [NUMBER] ), який представився працівником AT «ОЩАДБАНК» назвавши Позивача по імені, і сказав, що у зв`язку з «хакерською» атакою виникла необхідність перевірити картку AT «ОЩАДБАНК». Позивач повідомила даній особі про наявність у неї зарплатної картки банку AT «ОЩАДБАНК», назвала 2 перші і останні 8 цифр, після чого зв`язок обірвався. Через кілька хвилин (о 18 год. 52 хвил.) Позивачу зателефонували, з «гарячої лінії» AT «ОЩАДБАНК» 044-363- 01-33 особа, яка дзвонила також представилась співробітником зазначеного Банку і повідомила про взломи в системі Банка, повідомила Позивачу всі рухи її коштів по платіжних картках: як зарплатної (яка також відкрита в AT «ОЩАДБАНК») так і кредитної, запропонували [PERSON] збільшити кредитну суму на картці до 50 000,00 грн., але Позивач відмовилась. Після цього дана особа пообіцяла [PERSON] «все перепровірити» і передзвонити. Далі, о 18 год. 54 хвил. подзвонили вже з іншого номеру телефону і в продовження попередньої розмови запитали про необхідність перевірити чи не користуються інші особи номером оператора «МТС» ( [NUMBER] ), яким користується Позивач, а також іншими номерами телефонів якщо у неї такі є. Позивач повідомила про свій номер оператора «Лайф» ( [NUMBER] ) після цього на нього були надіслані декілька смс-повідомлень с цифрами (не пін-код карток). Потім на номер Позивача «МТС» ( [NUMBER] ) передзвонила особа і просила продиктувати які цифри прийшли в смс-повідомленні. Останній дзвінок був в 19 год. 09 хв., але [PERSON] не встигла відповісти, після цього був заблокований її номер телефону [NUMBER] . Одразу після цих розмов, невідкладно із іншого телефону, оператора «Лайф» Позивач передзвонила на телефонну «гарячу лінію» AT «ОЩАДБАНК» на номер [NUMBER] , де їй повідомили, що була спроба зняти кошти з зарплатної картки Позивача але ця операція не здійснилась, проте були зняті гроші з кредитної картки, але Позивач не повідомляла дані кредитної карти тим хто дзвонив. Одразу зарплатну картку та кредитну Позивач [PERSON] заблокувала. В цей же день, 09.11.2018 Позивач негайно звернувся до Відділення Банку, про що свідчить надані Банком Позивачу чотири копії документів «Clien'ts Statement of Claim» («Заява Клієнта») відповідно до кожної незаконної транзакції: одна на 17000,00 грн., дві - на 25,00 грн., та одна на 850,00 грн. 09.11.2018 року під час візиту Позивача до Відділення Банку, їй повідомили, що 08 листопада 2018 року після телефонних розмов з невідомими особами, які представились службою безпеки Банку, з поточного (карткового) рахунку Позивача № [NUMBER] відкритого в AT «ОЩАДБАНК» для обслуговування вищезазначеної відновлювальної кредитної лінії, відбулось списання кредитних коштів: один платіж - 17000,00грн.; другий - 850,00 грн., та два платежі по 25,00 грн. на загальну суму 17900 грн. Проте Позивач розпорядження Відповідачу про списання коштів не давав, будь- яких платіжних доручень не складав та не скеровував їх Відповідачу ні у паперовому вигляді, ні у електронному з використанням електронної системи "Ощад 24/7", або будь якої іншої клієнтської системи банку. По несанкціонованому, без відома та згоди Позивача списанню кредитних коштів, 09.11.2018 року, Позивачем було написано Заяву в поліцію, внаслідок чого Шевченківським відділенням поліції Дніпровського відділу поліції Головного управління національної поліції в Запорізькій області 09.11.2018 року було зареєстроване кримінальне провадження в Єдиному реєстрі досудових розслідувань за номером 12018080080003606, за статтею 190 ч.1 КК України. В грудні місяці 2018 року Позивач звернувся до Центрального офісу АТ «ОЩАДБАНК» в м.Київ, та до Філії- Запорізького обласного управління Банку із Заявами про несанкціоноване списання грошових коштів з його поточного (карткового) рахунку, в яких просив АТ «ОЩАДБАНК» відшкодувати (переказати) на картковий рахунок Позивача списану без його відома та згоди грошову суму в розмірі 17900,00 грн. та не нараховувати проценти на зазначену суму. Проте, на зазначені Заяви листами від 10.01.2019р № 107.14/114/122/2019-07/с, та від 25.01.2019 № 107.280-25/8, Банк повідомив Позивача про відсутність правових підстав для задоволення вимог повернути зазначені грошові кошти, оскільки Позивачем, як вважає Банк, повідомлені реквізити платіжної картки третім особам.. За змістом позову, вказує, що відповідач, який відповідно до умов договору виконує функцію зберігання грошових коштів, які перебували на поточному рахунку, та несе відповідальність за безпеку власної платіжної системи, а значить і грошових коштів, які належать клієнту, за умови списання та зняття з рахунку грошей всупереч його волевиявленню та невиконання ним покладених на нього обов`язків повинен відновити стан, що існував. Під впливом негативних факторів позивач була вимушена внести на рахунок відповідача суму списаних шахрайським шляхом коштів, в зв*язку із чим просила суд стягнути з банку на її користь грошові кошти 18088,50 грн., в тому числі 17000 суми списаних з поточного (карткового) рахунку позивача кредитних коштів та 188, 50 грн. списаних комісій. Посилаючись на вказані обставини просить суд стягнути з відповідача на її користь грошові кошти 18088,50 грн. Провадження відкрито ухвалою від 08.02.2019 року. В провадження судді Галущенко Ю.А. справа надійшла у відповідності з п.п. 15.2 Перехідних положень ЦПК України,на підставі Розпорядження від 08.04.2019 року щодо призначення повторного автоматизованого розподілу судових справ, у зв`язку з тимчасовим переведенням судді Марко Я.Р., шляхом відрядження на роботу на посаді судді Святошинського районного суду м. Київа для здійснення провосуддя строком на один рік з 08.04.2019 р. по 28.03.2020 р., на підставі рішення Вищої ради правосуддя від 14.03.2019 №751/0/15-19. Ухвалою від 09.04.2019 року справу прийнято до свого провадження. Відповідачем подано відзив на позов з якого випливає, що банківська установа повністю не визнає позовні вимоги з таких підстав. Порядок розрахунку платіжними картками в мережі Інтернет регулюється правилами міжнародних платіжних систем (МПС). За загальним алгоритмом при розрахунку держателем платіжної картки в мережі Інтернет останній має виконати вимоги щодо введення інформації, яка зазначена на картці, а саме: номер картки, строк дії та CVC та CVV-2. Особливість технології операції з використанням МПС полягає в тому, що операція проводиться в два етапи: першим етапом є створення авторизаційного документа на позитивне блокування коштів по картці клієнта, завдяки чому сума переказу стає доступною клієнту; другим етапом є створення фінансового документу на підставі клірингової інформації від МПС та проведення розрахунків. CVC та CVV-2 - це тризначний код безпеки, що надрукований на зворотній стороні картки, використовується для перевірки дійсності картки та як додатковий захисний елемент і засіб ідентифікації при проведенні транзакцій без фізичного пред`явлення картки. Внаслідок перевірки доводів позивача уповноваженими співробітниками відповідача було з`ясовано, що операції з використанням Інтернет ресурсу «Web banking» проведено коректно, з використанням усіх необхідних реквізитів платіжної картки банку, з правильним введенням паролів, які відомі лише клієнту та були направлені на номер її мобільного телефону. Позивач персонально відповідає за зберігання і нерозголошення третім особам авторизаційних та ідентифікаційних даних при роботі ДБО, компрометаційних, ідентифікаційних, авторизаційних даних за допомогою вірусів і програм-шпигунів на персональному програмному забезпеченні позивача. Банк не несе відповідальності за операції з картковим рахунком позивача при розголошенні третім особам авторизаційних та конфіденційних даних, відсутності сертифікованого антивірусного забезпечення. Відповідно до закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» та «Положення про порядок емісії електронних платіжних засобів і здійснення операцій з їх використанням», затвердженого постановою Правління національного банку України, користувач зобов`язаний використовувати електронний платіжний засіб відповідно до вимог законодавства України та умов договору, укладеного з емітентом, і не допускати використання електронного платіжного засобу особами, які не мають на це права або повноважень. Встановлений «Положенням…» обвязок користувача надійно зберігати та не передавати стороннім особам електронний платіжний засіб та інші персональні дані, які дозволяють за його допомогою ініціювати платіжну операцію, поширюється на вчинення усіх операцій. Списання грошових коштів з рахунків позивача відбувалося у встановленому «Положенням…» порядку, тому банк зобов`язаний приймати до виконання та виконувати електронні розрахункові документи клієнта, підтверджені одноразовим цифровим паролем, оформлені та надані відповідно до договору та законодавства. На думку представника відповідача, позивач розголосила третім особам персональні дані та одноразові паролі до системи веб-банкінгу, тому у відсутність з боку відповідача будь-яких дій, що сприяли здійсненню вказаних операцій, просить про відмову в задоволенні позову. Ухвалою від 17.10.2019 року закрито підготовче провадження у справі та призначено до судового розгляду. В судову засідання позивач не з*явилась, заяв не подала. Представник відповідача в судове засідання не з*явився, подав заяву за змістом якої проти задоволення позову заперечував, використовуючи доводи, викладені у відзиві. Всебічно вивчивши обставини справи та перевіривши їх доказами, суд знаходить позов таким, що підлягає не задоволенню, виходячи з таких міркувань. відповідно до Заяви від 12.04.2018р про приєднання № 1352969 до Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб та відкриття поточного рахунку з використанням електронного платіжного засобу (платіжної картки), Заяви на встановлення відновлювальної кредитної ліні (Кредиту) від 12.04.2018р, AT «ОЩАДБАНК»: відкрив Позивачу поточний (картковий) рахунок № [NUMBER] (п.3.4.1. Заяви про приєднання); надав Позивачу платіжну картку типу «MasterCard Debit Standard» (п.3.4.2. Заяви про приєднання №1352969); встановив Позивачу ( [PERSON] ) кредитний ліміт в сумі 26000,00 грн., під 38% річних, строком дії до 60 місяців. Сам текст публічного Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб та відкриття поточного рахунку з використанням електронного платіжного засобу (платіжної картки), містить в собі 119 сторінок і розміщений в електронній формі на інтернет сайті AT «ОЩАДБАНК» https://www.oschadbank.ua/ua/private/paycards/dogovir-taryf-inshe. Як вказує позивач, 08 листопада 2018 року в період між 16 год.30 хв. та 17 год.00 хв., Позивач зайшла до Відділення AT "ОЩАДБАНК" в м.Запоріжжі по вул. Чарівна, 50, де їй необхідно було отримати консультацію про порядок погашення кредиту. Позивача проконсультував працівник Банку, на комп`ютері були відкриті мої дані по кредиту, Позивач отримала необхідну консультацію. Після цього, в цей же день, о 18 год. 50 хвил. Позивачу подзвонила невідома особа на телефон (номер оператора «МТС» [NUMBER] ), який представився працівником AT «ОЩАДБАНК» назвавши Позивача по імені, і сказав, що у зв`язку з «хакерською» атакою виникла необхідність перевірити картку AT «ОЩАДБАНК». Позивач повідомила даній особі про наявність у неї зарплатної картки банку AT «ОЩАДБАНК», назвала 2 перші і останні 8 цифр, після чого зв`язок обірвався. Через кілька хвилин (о 18 год. 52 хвил.) Позивачу зателефонували, з «гарячої лінії» AT «ОЩАДБАНК» 044-363- 01-33 особа, яка дзвонила також представилась співробітником зазначеного Банку і повідомила про взломи в системі Банка, повідомила Позивачу всі рухи її коштів по платіжних картках: як зарплатної (яка також відкрита в AT «ОЩАДБАНК») так і кредитної, запропонували [PERSON] збільшити кредитну суму на картці до 50 000,00 грн., але Позивач відмовилась. Після цього дана особа пообіцяла [PERSON] «все перепровірити» і передзвонити. Далі, о 18 год. 54 хвил. подзвонили вже з іншого номеру телефону і в продовження попередньої розмови запитали про необхідність перевірити чи не користуються інші особи номером оператора «МТС» ( [NUMBER] ), яким користується Позивач, а також іншими номерами телефонів якщо у неї такі є. Позивач повідомила про свій номер оператора «Лайф» ( [NUMBER] ) після цього на нього були надіслані декілька смс-повідомлень с цифрами (не пін-код карток). Потім на номер Позивача «МТС» ( [NUMBER] ) передзвонила особа і просила продиктувати які цифри прийшли в смс-повідомленні. Останній дзвінок був в 19 год. 09 хв., але [PERSON] не встигла відповісти, після цього був заблокований її номер телефону [NUMBER] . Одразу після цих розмов, невідкладно із іншого телефону, оператора «Лайф» Позивач передзвонила на телефонну «гарячу лінію» AT «ОЩАДБАНК» на номер [NUMBER] , де їй повідомили, що була спроба зняти кошти з зарплатної картки Позивача але ця операція не здійснилась, проте були зняті гроші з кредитної картки, але Позивач не повідомляла дані кредитної карти тим хто дзвонив. Одразу зарплатну картку та кредитну Позивач [PERSON] заблокувала. В цей же день, 09.11.2018 Позивач негайно звернувся до Відділення Банку, про що свідчить надані Банком Позивачу чотири копії документів «Clien'ts Statement of Claim» («Заява Клієнта») відповідно до кожної незаконної транзакції: одна на 17000,00 грн., дві - на 25,00 грн., та одна на 850,00 грн. 09.11.2018 року під час візиту Позивача до Відділення Банку, їй повідомили, що 08 листопада 2018 року після телефонних розмов з невідомими особами, які представились службою безпеки Банку, з поточного (карткового) рахунку Позивача № [NUMBER] відкритого в AT «ОЩАДБАНК» для обслуговування вищезазначеної відновлювальної кредитної лінії, відбулось списання кредитних коштів: один платіж - 17000,00грн.; другий - 850,00 грн., та два платежі по 25,00 грн. на загальну суму 17900 грн. По несанкціонованому, без відома та згоди Позивача списанню кредитних коштів, 09.11.2018 року, Позивачем було написано Заяву в поліцію, внаслідок чого Шевченківським відділенням поліції Дніпровського відділу поліції Головного управління національної поліції в Запорізькій області 09.11.2018 року було зареєстроване кримінальне провадження в Єдиному реєстрі досудових розслідувань за номером 12018080080003606, за статтею 190 ч.1 КК України. В грудні місяці 2018 року Позивач звернувся до Центрального офісу АТ «ОЩАДБАНК» в м.Київ, та до Філії- Запорізького обласного управління Банку із Заявами про несанкціоноване списання грошових коштів з його поточного (карткового) рахунку, в яких просив АТ «ОЩАДБАНК» відшкодувати (переказати) на картковий рахунок Позивача списану без його відома та згоди грошову суму в розмірі 17900,00 грн. та не нараховувати проценти на зазначену суму. Проте, на зазначені Заяви листами від 10.01.2019р № 107.14/114/122/2019-07/с, та від 25.01.2019 № 107.280-25/8, Банк повідомив Позивача про відсутність правових підстав для задоволення вимог повернути зазначені грошові кошти, оскільки Позивачем, як вважає Банк, повідомлені реквізити платіжної картки третім особам. Відповідно до ст. 1067 ЦК України договір банківського рахунка укладається для відкриття клієнтові або визначеній ним особі рахунка у банку на умовах, погоджених сторонами. З роз`яснень пункту 2 постанови Пленуму Верховного Суду України № 5 від 12.04.1996 р. «Про практику розгляду цивільних справ за позовами про захист прав споживачів» випливає, що до відносин, які регулюються Законом України «Про захист прав споживачів» належать, зокрема, ті, що виникають із договорів про надання фінансово-кредитних послуг для задоволення власних побутових потреб громадян (у тому числі про надання кредитів, відкриття й ведення рахунків, проведення розрахункових операцій, приймання і зберігання цінних паперів, надання консультаційних послуг). Оскільки договір банківського рахунку, в якому клієнтом є фізична особа, є публічним договором, суд вважає за необхідне при вирішенні спору застосовувати правила законодавства про захист прав споживачів. Законом «Про захист прав споживачів» внормований судовий захист прав споживачів, які передбачені законодавством (ст. 22 Закону), а до порушень прав споживачів в силу ст. 21 Закону, окрім інших, які можуть бути встановлені та доведені виходячи з відповідних положень законодавства у сфері захисту прав споживачів, відносяться порушення принципу рівності сторін договору, учасником якого є споживач. Відносини між учасниками договору банківського рахунку внормовані главою 72 ЦК України. Умови договору банківського рахунку врегульовані статтею 1066 ЦК України, відповідно до якої за договором банківського рахунка банк зобов`язується прийняти і зарахувати на рахунок, відкритий клієнтові (володільцеві рахунка), грошові кошти, що йому надходять, виконувати розпорядження клієнта про перерахування і видачу відповідних сум з рахунка та проведення інших операцій за рахунком, банк не має права визначати та контролювати напрямки використання грошових коштів клієнта та встановлювати інші, не передбачені договором або законом, обмеження його права розпоряджатися грошовими коштами на власний розсуд. На правовідносини сторін про відкриття банківського рахунку з використанням електронної платіжної картки розповсюджується дія Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні», який відповідно до його преамбули визначає загальні засади функціонування платіжних систем і систем розрахунків (платіжні системи) в Україні, поняття та загальний порядок проведення переказу коштів у межах України, встановлює відповідальність суб`єктів переказу, а також визначає загальний порядок здійснення нагляду (оверсайта) за платіжними системами. Як випливає із місту п. 14.12. Закону, користувач зобов`язаний використовувати електронний платіжний засіб відповідно до вимог законодавства України та умов договору, укладеного з емітентом, і не допускати використання електронного платіжного засобу особами, які не мають на це права або повноважень. За змістом п. 14.16. Закону втратою електронного платіжного засобу є неможливість здійснення держателем контролю (володіння) за електронним платіжним засобом, неправомірне заволодіння та/або використання електронного платіжного засобу чи його реквізитів. Обов`язок користувача після виявлення факту втрати електронного платіжного засобу негайно повідомити банк у спосіб, передбачений договором встановлений згаданим положенням Закону (п. 14.16.). Розподіл ризиків збитків та відповідальність у випадку неправомірного використання засобу платежу також встановлені означеним пунктом і полягають в тому, що до моменту повідомлення користувачем банку про факт неправомірного використання електронного платіжного засобу ризик збитків від здійснення операцій та відповідальність несе користувач, а з часу повідомлення користувачем банку ризик збитків від здійснення операцій за електронним платіжним засобом користувача несе банк. Наведені положення спеціального закону повністю узгоджуються зі змістом норм розробленного на підставі вказаного Закону «Положення про здійснення операцій з використанням електронних платіжних засобів» № 705 від 05.11.2014 року, затвердженого постановою Національного банку України, яке за змістом пункту 3 поширює свою дію на платіжні організації, учасників платіжних систем, які є суб`єктами відносин, що виникають під час здійснення операцій, ініційованих із використанням електронних платіжних засобів цих платіжних систем та їх користувачів. Зокрема, пункт 6 розділу УІ «Положення…» передбачає, що користувач після виявлення факту втрати електронного платіжного засобу та/або платіжних операцій, які він не виконував, зобов`язаний негайно повідомити банк або визначену ним юридичну особу в спосіб, передбачений договором. До моменту повідомлення користувачем банку ризик збитків від здійснення операцій та відповідальність несе користувач, а з часу повідомлення користувачем банку ризик збитків від здійснення операцій за електронним платіжним засобом користувача несе банк. Втратою електронного платіжного засобу означений пункт вважає неможливість здійснення користувачем контролю (володіння) за електронним платіжним засобом, неправомірне заволодіння та/або використання електронного платіжного засобу чи його реквізитів. За змістом наведених в статті 1 Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» термінів переказ коштів - це рух певної суми коштів з метою її зарахування на рахунок отримувача або видачі йому у готівковій формі. Ініціатор та отримувач можуть бути однією і тією ж особою. Неналежний переказ - рух певної суми коштів, внаслідок якого з вини ініціатора переказу, який не є платником, відбувається її списання з рахунка неналежного платника та/або зарахування на рахунок неналежного отримувача чи видача йому суми переказу в готівковій чи майновій формі (п.1.24 Закону). Згідно із п. п. 7, 8 розділу УІ «Положення…» емітент або визначена ним юридична особа під час отримання повідомлення та/або заяви про втрату електронного платіжного засобу та/або платіжні операції, які не виконувалися користувачем, зобов`язаний ідентифікувати користувача і зафіксувати обставини, дату, годину та хвилини його звернення на умовах і в порядку, установлених договором. Емітент після надходження повідомлення та/або заяви про втрату електронного платіжного засобу та/або платіжні операції, які не виконувалися користувачем, зобов`язаний негайно зупинити здійснення операцій з використанням цього електронного платіжного засобу. Емітент у разі здійснення помилкового або неналежного переказу, якщо користувач невідкладно повідомив про платіжні операції, що ним не виконувалися, після виявлення помилки негайно відновлює залишок коштів на рахунку до того стану, у якому він був перед виконанням цієї операції. З наведених положень законодавства випливає обов`язок фінансової установи негайно відновити залишок коштів на рахунку до стану, що існував до здійснення неналежної операції, за умови, що користувач невідкладно повідомить банк про платіжні операції, до здійснення яких він не причетний. Із змісту п. 9. «Положення про здійснення операцій з використанням електронних платіжних засобів» слідує, що користувач не несе відповідальності за здійснення платіжних операцій, якщо електронний платіжний засіб було використано без фізичного пред`явлення користувачем та/або електронної ідентифікації самого електронного платіжного засобу і його користувача, крім випадків, якщо доведено, що дії чи бездіяльність користувача призвели до втрати, незаконного використання ПІНу або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції. Наведене положення спеціального нормативного акту свідчить про неприпустимість притягнення користувача електронного засобу платежу до відповідальності за здійснення платіжних операцій всупереч його споживчому волевиявленню, за виключенням випадків доведеності умисних дій або недбалості споживача, які зумовили ці дії. Передумови для списання грошових коштів з банківського рахунку закріплені в статті 1071 ЦК України, відповідно до якої банк може списати грошові кошти з рахунка клієнта на підставі його розпорядження, за виключенням, коли грошові кошти можуть бути списані без розпорядження клієнта, а саме: на підставі рішення суду, а також у випадках, встановлених договором між банком і клієнтом. Як слідує є із змісту Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» та «Положення про здійснення операцій з використанням електронних платіжних засобів», у разі переказу з рахунка платника без законних підстав, за ініціативою неналежного стягувача, з порушенням умов доручення платника на здійснення договірного списання або внаслідок інших помилок банку повернення платнику цієї суми здійснюється у встановленому законом судовому порядку. При цьому банк, що списав кошти з рахунка платника без законних підстав, має сплатити платнику пеню у розмірі процентної ставки, що встановлена цим банком по короткострокових кредитах, за кожний день починаючи від дня переказу до дня повернення суми переказу на рахунок платника, якщо інша відповідальність не передбачена договором. Відповідно до пункту 1.7 Інструкції про безготівкові розрахунки в Україні, затвердженої постановою Національного банку України № 22 від 21.01.2004 року, кошти з рахунків клієнтів банки списують лише за дорученнями власників цих рахунків (включаючи договірне списання коштів згідно з главою 6 цієї Інструкції) або на підставі розрахункових документів стягувачів згідно з главами 5 та 12 цієї Інструкції. Пунктом 5.3 Інструкції про безготівкові розрахунки в Україні в національній валюті встановлено, що примусове списання коштів з рахунків платників ініціюють стягувачі (орган державної виконавчої служби) на підставі виконавчих документів, установлених законами України. Наведені положення цивільного законодавства свідчать про можливість списання грошових коштів з рахунка його володільця лише за його розпорядженням або на підставі рішення суду, а також у випадках, встановлених договором між банком і клієнтом, тобто договором банківського рахунку. Правові наслідки неналежного виконання банком операцій за рахунком клієнта внормовані статтею 1073 ЦК України, згідно із якою у разі безпідставного списання банком з рахунка клієнта грошових коштів банк повинен негайно після виявлення порушення зарахувати відповідну суму на рахунок клієнта, сплатити проценти та відшкодувати завдані збитки. Між тим, як видно з довідки від 28.03.2019 року, кредитна заборгованість [PERSON] станом на 28.03.2019 року за картковим рахунком № [NUMBER] повністю погашена. Вирішуючи питання про відмову в задоволенні позову, суд встановив, що дії позивача свідчать про визнання боргу, та дій які сприяли проведенню несанкціонованим транзакціям за її рахунком. Суд відмовляючи в задоволенні позову стягує з позивача на користь держави судовий збір.

Outcome: approved