Jurisdiction: civil
Date: 2021-05-31 00:00:00

у квітні 2021 року [PERSON] звернулася до Машівського районного суду Полтавської області зі вказаною позовною заявою, посилаючись на те, що [INFO] в с. Попівка Красноградського району Харківської області померла її мати - [PERSON] , після смерті якої відкрилася спадщина і вона є спадкоємицею майна померлої за заповітом, однак пропустила визначений ст. 1270 ЦК України шестимісячний строк для прийняття спадщини. Стверджує, що пропустила цей строк з поважних причин, зокрема, через встановлення в державі карантинних заходів, через які вона не змогла особисто надати необхідні документи для заведення спадкової справи нотаріусом. Також зазначає, що мама була зареєстрована по [ADDRESS] , натомість дійсно проживала та вела спільне господарство з нею по день смерті. У зв`язку з викладеним позивач просить визначити їй додатковий строк у 60 днів з моменту набрання рішенням законної сили для подання заяви про прийняття спадщини, після смерті [INFO] [PERSON] . Ухвалою суду від 27.04.2021 у справі відкрито провадження за правилами загального позовного провадження та залучено до участі в справі в якості третьої особи на стороні відповідача, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - приватного нотаріуса Машівського районного нотаріального округу Полтавської області Уразовську-Будігай В.В. (а.с. 17). Ухвалою суду від 17.05.2021 закрито підготовче провадження та справу призначено до судового розгляду по суті (а.с. 28). У судове засідання сторони та третя особа не з`явилися, направили клопотання про проведення судового засідання без їх участі, представник позивача позовні вимоги підтримала, наполягала на їх задоволенні з підстав, викладених у позовній заяві (а.с.38), представник Михайлівської сільської ради та приватний нотаріус при вирішенні питання по суті справи покладаються на розсуд суду (а.с. 23, 24). Враховуючи вищевикладене, суд розглянув справу за відсутності сторін та дослідивши надані письмові докази, дійшов такого висновку. Судом установлено, що [INFO] в с. Попівка Красноградського району Харківської області у віці 82 років померла [PERSON] , [INFO] , що стверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] (а.с. 8). 20 червня 2019 року [PERSON] склала заповіт, яким на випадок своєї смерті все своє майно заповіла [PERSON] , [INFO] (а.с. 9). [PERSON] подала заяву приватному нотаріусу Машівського нотаріального округу Полтавської області Уразовській-Будігай В.В. про прийняття спадщини після смерті [PERSON] (а.с. 10). 31.03.2021 нотаріус роз`яснила [PERSON] , що законних підстав для відкриття спадкової справи до майна померлої [INFO] [PERSON] не має, оскільки пропущений строк для прийняття спадщини, визначений ст. 1270 ЦК України (а.с. 13). За довідкою виконавчого комітету Михайлівської сільської ради Машівського району Полтавської області № 02-44-3/65 від 29.03.2021, [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] , була зареєстрована по [ADDRESS] , одна (а.с. 11). Згідно з довідкою виконавчого комітету Наталинської сільської ради Красноградського району Харківської області № 238 від 30.03.2021, [PERSON] , 1981 р.н., дійсно проживала та вела спільне господарство з матір`ю [PERSON] , 1937 р.н., яка померла [INFO] , по день смерті (а.с. 12). Згідно з ч. 1 ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Оскільки [PERSON] померла [INFO] , а тому строк для прийняття спадщини сплив 02 липня 2020 року. Статтею 1272 ЦК України передбачено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. У п. 24 Постанови № 7 від 30 травня 2008 р. "Про судову практику у справах про спадкування" Пленум Верховного Суду України дав роз`яснення, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Разом з цим, при вирішенні цивільно-правового спору суд також враховує, що одним з проявів верховенства права є положення про те, що право не обмежується лише законодавством як однією з його форм, а включає й інші соціальні регулятори. Справедливість - одна з основних засад права і є вирішальною у визначенні його як регулятора суспільних відносин, одним із загальнолюдських вимірів права. Суд вважає за необхідне зазначити, що ця позиція ґрунтується, у тому числі, на рішенні Конституційного Суду України від 02.11.2004 року № 15-рп/2004у справі № 1-33/2004. Відповідно до положень ст. 3 ЦК України, яка передбачає загальні засади цивільного законодавства, ними, серед іншого, є судовий захист цивільного права та інтересу, а також справедливість, добросовісність та розумність. Стаття 17 Закону України "Про виконання рішення застосування практики Європейського суду з прав людини" передбачає, що суди застосовують при розгляді справи Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року та практику Європейського суду з прав людини як джерело права. Європейський суд з прав людини у справі "Ільхан проти Туреччини" від 27 червня 2000 року зазначив, що при вирішенні питання пропуску строку на вчинення дій має застосовуватись правило встановлення всіх обставин з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру. Судом також враховується рішення ЄСПЛ у справі «Маркс проти Бельгії» від 13.06.1979 року, ст.1 Першого Протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, які по своїй суті є гарантом права власності, оскільки визнають право будь-якої особи на безперешкодне користування своїм майном. Як зазначила позивачка, вона пропустила визначений ст. 1270 ЦК України шестимісячний строк для прийняття спадщини, оскільки через встановлення в державі карантинних заходів, вона не змогла особисто надати необхідні документи для заведення спадкової справи нотаріусом. Також, мама була зареєстрована по [ADDRESS] , натомість дійсно проживала та вела спільне господарство з нею по день смерті. Дійсно, Постановою КМУ від 11.03.2020 № 211 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2», на усій території України встановлено карантин з 12.03.2020 по 03.04.2020. Постановою КМУ від 25.03.2020\~№ 239 внесені зміни до вищевказаної постанови, карантин продовжено до 24.04.2020. 22.04.2020 внесено зміни до постанови та продовжено карантин до 11.05.2020. Постановою КМУ\~від 04.05.2020\~№ 343 внесені зміни до вищевказаної постанови та продовжено карантин до 22.05.2020. Постановою КМУ\~від 20.05.2020\~№ 392 карантин продовжено до 22.06.2020. 17 червня 2020 року карантин продовжено до 31 липня 2020 року. Вказане, в сукупності з тим, що ніхто крім позивачки на спадщину не претендує, вона до цього часу ніким не прийнята, відумерлою у встановленому законом порядку не визнана, відповідач не заперечує проти задоволення позову, що з урахуванням практики Європейського суду з прав людини дає підстави суду дійти висновку, що позивач пропустила строк для прийняття спадщини з поважної причини і їй потрібно визначити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини та відповідно позов задовольнити. \~ \~ \~ \~На підставі викладеного,

Outcome: approved