Jurisdiction: civil
Date: 2019-11-28 00:00:00

[PERSON] звернулася до суду із заявою про перегляд судового рішення Городищенського районного суду Черкаської області від 13 червня 2008 року за нововиявленими обставинами по цивільній справі №2-423 за позовною заявою [PERSON] до [PERSON] про розірвання шлюбу за змістом якого шлюб між позивачем [PERSON] та відповідачем [PERSON] розірваний. Обґрунтовуючи свою заяву, заявник посилається на те, що рішенням Городищенського районного суду Черкаської області від 13 червня 2008 року по справі №2-423 задоволено позовну заяву [PERSON] до неї про розірвання шлюбу, згідно якого укладений між ними шлюб, зареєстрований 27 січня 2004 року, було розірвано. Зазначене рішення суду набрало законної сили 12 липня 2008 року. Вважає, що це рішення суду повинно бути переглянуте у зв`язку з наступними нововиявленими обставинами. 27 січня 2004 року зареєструвала шлюб з [PERSON] . Проживали разом в його будинку по [ADDRESS] , де вели спільне господарство. 13 червня 2008 року без її відому та згоди, без її участі, за наполяганням дочки позивача, шлюб між ними було розірвано в судовому порядку. Задовольняючи позов під час проведення попереднього судового засідання, суд виходив з того, що вона, як відповідач, визнала позовні вимоги за наявності на те законних підстав, а тому суд ухвалив рішення про задоволення позову. В судовому засідання участі не брала. Як їй було відомо, сам позивач на час розгляду справи перебував у лікарні і його привозила до суду дочка. Обставини, якими обґрунтовано рішення суду, не відповідають дійсності, оскільки в рішенні зазначено, що між ними з позивачем існує стійкий розлад подружніх стосунків, що шлюбні стосунки припинені, надій на примирення немає. Вказані обставини не відповідають дійсності і надумані судом. Періодично, під час спільного проживання, почала помічала у [PERSON] дивну та неадекватну поведінку, що, напевне, сталось внаслідок його вікових змін. Згодом така поведінка стала проявлятися все частіше. Його стан ставав все більш збудженим та агресивним, в результаті чого змушена була все частіше і частіше викликати лікарів та госпіталізувати [PERSON] до лікарні. Тоді став відомим той факт, що [PERSON] перебував на диспансерному обліку у лікаря психіатра та невролога. Підтвердженням неадекватності [PERSON] стало те, що в квітні місяці 2008 року дізналась про те, шо він, не повідомивши її, звернувся до суду з заявою про розірвання шлюбу. Зверталась до [PERSON] за поясненням причини розірвання шлюбу та того, як він отримав дублікат свідоцтва про шлюб, оригінал якого на той час знаходився у неї. [PERSON] пояснив, що жодної заяви про розірвання шлюбу не писав, до суду не звертався, а в заяві про розірвання шлюбу стоїть не його підпис. За його словами для отримання дубліката свідоцтва про шлюб він також нікуди не звертався. Разом звернулись до суду і [PERSON] написав заяву про відмову від позову і провадження по справі про розірвання шлюбу було закрите. У середині травня 2008 року знову отримала повістку до суду по справі про розірвання шлюбу. Саме в той час приїхала дочка [PERSON] - [PERSON] .. Вона перешкоджала їй у спілкуванні з [PERSON] .. На той момент [PERSON] перебував у терапевтичному відділенні Городищенської районної лікарні Черкаської області і його дочка навмисно не допускала її до нього, як і не допускала на подвір`я будинку, де з [PERSON] проживали разом. Про неврівноваженість психічного стану [PERSON] стала підозрювати вже після укладення шлюбу. До шлюбу він себе вів адекватно, врівноважено. [PERSON] та його сім`я приховали інформацію щодо стану його здоров`я та перебування на обліку у лікаря-психіатра Городищенського РТМО. Дочка [PERSON] , [PERSON] , знаючи про нездатність батька усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними, усіляко маніпулювала ним, як батьком. Після набрання рішенням суду законної сили, неодноразово зверталася до суду із заявами про оскарження рішення, але про результат розгляду таких заяв її не повідомляли. У липні 2019 року їй стало відомо про те, що [PERSON] перебував на диспансерному обліку у психіатра та невролога з приводу психічного захворювання, постійно лікувався, що підтверджується довідкою Комунального Некомерційного Підприємства «Городищенський районний центр первинної медико-санітарної допомоги» Городищенської районної ради від 11 липня 2019 року та витягом з медичної картки №1865. Після розірвання шлюбу змушена була починати життя з початку, у неї були викрадені усі юридично значимі документи, а саме свідоцтво про шлюб. На той час їй було морально дуже тяжко підіймати питання про визнання [PERSON] недієздатним. Зазначені обставини не були відомі суду під час розгляду справи і дали підстави засумніватися в психічній повноцінності [PERSON] та дійти висновку про те, що на час подачі позовної заяви про розірвання шлюбу він діяв під примусом своєї дочки, не розумів своїх дій. Такі істотні обставини не були встановлені судом і вони суттєво вплинули на прийняття законного рішення, а тому вимушена звернутися до суду про перегляд судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами. Заявник, відповідач, [PERSON] у судовому засіданні заяву підтримала та просила задоволити. Позивач [PERSON] до суду не прибув по причині смерті. Суд, розглянувши заяву в межах заявлених вимог, вислухавши відповідача, дослідивши матеріали у справі, приходить до висновку, що у задоволенні заяви слід відмовити в силу наступного. Частиною 1 ст.16 ЦК України, передбачено, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 423 ЦПК України рішення, постанова або ухвала суду, якими закінчено розгляд справи, що набрали законної сили, можуть бути переглянуті за нововиявленими або виключними обставинами. Підставами для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами, зокрема, є: істотні для справи обставини, що не були встановлені судом та не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи. За правилами п.1 ч. 1 ст. 424 ЦПК України заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами може бути подана з підстав, визначених п.1.ч.2 ст. 423 ЦПК України, учасником справи протягом тридцяти днів з дня, коли особа дізналася або могла дізнатися про існування обставин, що стали підставою для перегляду судового рішення. Нововиявлені обставини - це юридичні факти, які мають істотне значення для розгляду справи та існували на час розгляду справи, але не були і не могли бути відомі заявнику, а також обставини, які виникли після набрання судовим рішенням законної сили та віднесені законом до нововиявлених обставин. Необхідними умовами нововиявлених обставин, визначених п. 1 ч. 2 ст. 423 ЦПК України, є те, що вони існували на час розгляду справи; ці обставини не могли бути відомі заявникові на час розгляду справи; вони входять до предмета доказування у справі та можуть вплинути на висновки суду про права та обов`язки осіб, які беруть участь у справі. Такі висновки викладені у Постанові Верховного Суду від 17 квітня 2018 року у справі №1510/2-1411/11. Судом встановлено, що у провадженні Городищенського районного суду Черкаської області перебувала цивільна справа №2-423 за позовною заявою [PERSON] до [PERSON] про розірвання шлюбу. Рішенням Городищенського районного суду Черкаської області від 13 червня 2008 року задоволено позовну заяву [PERSON] до [PERSON] про розірвання шлюбу. Зазначене рішення суду набрало законної сили 12 липня 2008 року. 12 липня 2019 року відповідач [PERSON] звернулася до суду із заявою про перегляд судового рішення Городищенського районного суду Черкаської області від 13 червня 2008 року за нововиявленими обставинами. Відповідно до змісту рішення суду, відповідач взяла участь у судовому засіданні та не заперечила проти задоволення позовної заяви. Як вбачається із копії свідоцтва про розірвання шлюбу Серії [NUMBER] , наданого у судовому засіданні відповідачем, у Книзі реєстрації розірвань шлюбів зроблено відповідний актовий запис №63 від 08 липня 2008 року. Рішення Городищенського районного суду Черкаської області від 13 червня 2008 року, відповідачем не оскаржувалось. Під час розгляду заяви про перегляд рішення за ново виявленими обставинами, було зроблено запит до Городищенського районного суду Черкаської області щодо витребування для дослідження цивільної справи №2-423/2008 за позовною заявою [PERSON] до [PERSON] про розірвання шлюбу. Згідно наданої відповіді від 19 листопада 2019 року, слід вбачати, що в архіві суду зберігається лише оригінал рішення суду від 13 червня 2008 року у вказаній справі, інші матеріали знищені, згідно Акту про відбір для знищення документів і справ, що не підлягають зберіганню від 25 грудня 2012 року, на підставі наказу Державної Судової Адміністрації України №22 від 11 лютого 2010 року «Про затвердження Переліку судових справ і документів, що утворюються в діяльності суду, із зазначенням строків зберігання». Крім того, було надано ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду у цивільній справі №2-381-08 р. за позовною заявою [PERSON] до [PERSON] про розірвання шлюбу. Як повідомила відповідач, позивачем таке рішення було прийняте самостійно. Згідно наданих відповідачем медичних довідок та Витягів із медичної картки стосовно [PERSON] , [INFO] , вбачається, що він, маючи похилий вік, хворів, в зв`язку з чим перебував на диспансерному обліку у лікаря загальної практики. Будь-яких інших довідок, а саме перебування [PERSON] на обліку та під наглядом у лікаря-психіатра, відповідачем не надано, тобто доказ, який раніше не міг бути доступний, але міг би призвести до іншого результату судового розгляду відсутній. Суд звертає увагу на наявність у змісті довідок тексту виготовленого іншим почерком та за іншою датою з іншою інформацією, яку, як пояснила заявник, вона проставила самостійно. Відповідно до ч. 4 ст. 423 ЦПК України не є підставою для перегляду рішення суду за нововиявленими обставинами переоцінка доказів, оцінених судом у процесі розгляду справи; докази, які не оцінювалися судом, стосовно обставин, що були встановлені судом. Суд вправі змінити або скасувати судове рішення за нововиявленими обставинами лише за умови, що ці обставини впливають на юридичну оцінку обставин, здійснену судом у судовому рішенні, що переглядається. Згідно усталеної практики Європейського Суду з прав людини, процедура поновлення розгляду справи за нововиявленими обставинами на вимогу сторони провадження для виправлення помилок правосуддя, як така, не суперечить положенням Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод за умови відсутності зловживання (пп. 27 - 28 рішення від 18.11.2004 у справі "Правєдная проти Росії" N69529/01 та п. 46 рішення від 06.12.2005 у справі "Попов проти Молдови" N 2). Однак, при цьому Європейський Суд наголошує, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване п. 1 ст. 6 Конвенції, потрібно тлумачити в світлі Преамбули до Конвенції, яка проголошує принцип верховенства права як частину спільної спадщини держав-учасниць. Одним із аспектів принципу верховенства права є принцип правової певності, який, окрім іншого, передбачає, що якщо суд ухвалив остаточне рішення по суті спору, таке рішення не може бути піддане перегляду (рішення Суду у справі "Брумареску проти Румунії" від 28.10.1999). Цей принцип встановлює, що жодна сторона не вправі ставити питання про перегляд остаточного судового рішення, яке набрало чинності, лише задля нового судового розгляду і нового рішення по суті. Перегляд судового рішення не повинен бути замаскованою апеляційною процедурою, а саме лише існування двох позицій щодо способу вирішення спору не є підставою для повторного судового розгляду. Відхилення від цього принципу допустимі лише за наявності виняткових обставин (п.п. 51 - 52 рішення Суду у справі "Рябих проти Росії" від 24.06.2003; ухвала Суду щодо прийнятності заяви N 62608/00 "Агротехсервіс проти України"; п.п. 42-44 рішення Суду у справі "Желтяков проти України" від 09.06.2011). Процедура скасування остаточного судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами передбачає, що існує доказ, який раніше не міг бути доступний, однак він міг би призвести до іншого результату судового розгляду. Особа, яка звертається із заявою про скасування рішення, повинна довести, що в неї не було можливості представити цей доказ на остаточному судовому слуханні, а також те, що цей доказ є вирішальним (пп. 27 - 34 рішення Суду у справі "Праведная проти Росії" від 18.11.2004). У судовому засіданні встановлено, що доводи, які слугували підставою для звернення заявника, відповідача, до суду про перегляд рішення у зв`язку із нововиявленими обставинами, є необґрунтованими. Заявник не довела того, що обставини на які вона посилається є нововиявленими і такими, які можуть істотно вплинути на вирішення справи, остільки сторони спільно брали участь у судовому засіданні, були заслухані судом, рішення суду набрало законної сили. Таким чином, враховуючи наведене, суд переконаний, що зазначені в заяві доводи не носять характеру нововиявлених, а обставини на які відповідач посилається, як на підставу перегляду рішення суду могли бути відомі заявнику на момент розгляду справи, тобто заява про перегляд рішення суду за нововиявленими обставинами є необґрунтованою, а тому в задоволенні слід відмовити.

Outcome: dismissed