Jurisdiction: civil
Date: 2014-12-08 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовом до [PERSON] , Товариства з обмеженою відповідальністю «Телерадіокомпанія «Україна» про захист честі та гідності та відшкодування моральної шкоди. Позивач вважає, що 02.08.2010р. в передачі «Критична точка» відповідач ТРК «Україна» поширив не об'єктивну та неповну інформацію, а саме стосовно ДТП яке сталося за участю сторін позивача [PERSON] та [PERSON] 15.10.2009р. і в наслідок кого позивачу нанесено тяжкі тілесні пошкодження. Одне пошкодження - перелом тазостегнового суглоба однієї ноги, та друге - перелом зі зміщенням в області коліна другої ноги. [PERSON] свою вину в ДТП не визнала та розповідала в програмі що позивач сам впав, вона його доставила в лікарню, і позивач із своїм сином, [PERSON], став вимагати у неї гроші на лікування. Канал ТРК «Україна», також, показав і його інтерв'ю, де він розповідав, що [PERSON] скоїла наїзд на нього своїм автомобілем, в наслідок чого він отримав вищеназвані тілесні ушкодження. Канал ТРК «Україна» проаналізувавши позиції сторін поширив на його думку не об»єктивну та неповну інформацію, а саме : - рекламуючи даний сюжет відповідач ТРК «Україна» вказує: «Міфічна ДТП: авто підстава, чи реальна ДТП? Жінка-водій з Черкас через аварію, якої не було, може позбутися всього!» На підтвердження даної позиції в телепередачі наводиться інтерв'ю з одним з адвокатів, який вказує, що останнім часом стало відбуватися багато автопідстав і радив, як їх уникнути. - вважає, що відповідач ТРК «Україна» зайняв явно брехливу позицію. Так в передачі, коментується як його син [PERSON], 02.08.2010р. при журналістах «Критичної точки» дзвонить по телефону відповідачці [PERSON] і їй погрожує, вимагаючи з неї гроші.При цьому показано як він дзвоне по телефону. В дійсності цього не було. На прохання журналістів "Критичної точки" його син у цей час дзвонив до лікаря [PERSON], щоб той дав інтерв'ю журналістам. - крім того його сина, [PERSON], у передачі названо відомим з Черкасах правозахисником. На той же час, адвоката відповідачки [PERSON] - Цапа названо адвокатом. Вважає зазначена вище інформація є негативною, такою такою що не відповідає дійсності та є не доведеною, відтак - недостовірною. Вказані вислови порочать його честь, гідність та ділову репутацію. Просить суд зобов'язати відповідача ТРК «Україна» передачу «Критична точка» спростувати поширені у її програмі від 02.08.2010 року відомостей, які не відповідають дійсності, принижують його честь та гідність, - а саме вказати, що 15.10.2009 року його в наслідок ДТП збив автомобіль відповідачки [PERSON]. Ніякої автопідстави з його боку не було. Просив стягнути з відповідачів [PERSON], та ТРК «Україна» на його користь моральну шкоду яку він оцінює в розмірі 50 000 грн. В судовому засіданні представник позивача [PERSON] відмовився від позовних вимог про захист честі та гідності та ділової репутації та стягнення моральної шкоди в частині вимог до [PERSON] в звязку з чим ухвалою Соснівського районного суду м. Черкаси від 15 жовтня 2014 року вимоги [PERSON] до [PERSON], про захист честі та гідності та ділової репутації - залишена без розгляду в порядку статті 207 ЦПК України. Уточнив позовні вимоги, а саме просить суд спростувати недостовірну, негативну інформацію поширену відносно його батька [PERSON] в передачі «Критична точка» на ТРК Україна, стягнути з відповідача ТРК Україна на користь позивача моральну шкоду в розмірі 94000грн,. стягнути витрати понесені ними, за проведення судово-психологічної експертизи. Представник відповідача ТРК «Україна» Ткаченко Н.А позов не визнала, в заперечення на позов посилається на те, що джерелом інформації, яка на думку позивача була поширена ТОВ «ТРК «Україна», виступала [PERSON] Вважають, що за відсутності претензій позивача до особи, яка була джерелом інформації, яка на думку позивача була поширена відповідачем TOB «ТРК «Україна», претензії до ТОВ «ТРК «України» є необґрунтованими та безпідставними, доказів поширення неправдивої інформації телеканалом не надав, а тому просила відмовити у задоволенні позову. Заслухавши представників сторін, дослідивши матеріали справи, вивчивши текст роздруківки телепередачі, проглянувши диск запису передачі «Критична точка» від 2 серпня 2010 року, суд приходить до наступного. Судом встановлено, що 02.08.2010р. в сюжеті «Міфічна ДТП: авто підстава, чи реальна ДТП?» передачі «Критична точка», яка транслювалась на телеканалі ТРК Україна були висвітлені обставини ДТП, що сталося 15 жовтня 2009 року в місті Черкаси по вулиці Смілянській за участю позивача [PERSON] та водія автомобіля [NUMBER] [PERSON], внаслідок якого позивач [PERSON] отримав тяжкі тілесні ушкодження. Судом також встановлено, що [PERSON] озвучила в передачі «Критична точка» про свою невинність у відбувшомуся ДТП та вказала, що винним є потерпілий [PERSON] а також озвучила, що позивач із своїм сином, [PERSON], став вимагати у неї гроші на лікування. Канал ТРК «Україна» висловив також думку позивача [PERSON] який розповів, що [PERSON] скоїла наїзд на нього своїм автомобілем, в наслідок чого він отримав тілесні ушкодження. Крім того в сюжеті зазначено, що [PERSON] є відомим з Черкасах правозахисником. За змістом ст. ст. 94, 277 ЦК України, ст. 32 Конституції України, ст. 10 Конвенції про захист прав людини і основних свобод кожному, в тому числі юридичній особі, гарантується право на захист ділової репутації та спростування недостовірної інформації особою, яка поширила таку інформацію. Статтею 302 ЦК України встановлено, що особа, яка поширює інформацію, зобов'язана переконатися в її достовірності. Відповідно до статті 277 ЦК України фізична особа, особисті немайнові права якої порушено внаслідок поширення про неї недостовірної інформації має право на відповідь, а також на спростування цієї інформації. Негативна інформація, поширена про особу, вважається недостовірною, якщо особа, яка її поширила, не доведе протилежного. Згідно з Законом України "Про інформацію" ніхто не може бути притягнутий до відповідальності за висловлення оціночних суджень. Оціночними судженнями, за винятком образи чи наклепу, є висловлювання, які не містять фактичних даних, зокрема критика, оцінка дій, а також висловлювання, що не можуть бути витлумачені як такі, що містять фактичні дані, з огляду на характер використання мовних засобів, зокрема вживання гіпербол, алегорій, сатири. Оціночні судження не підлягають спростуванню та доведенню їх правдивості. Згідно з Постановою Пленуму Верховного суду України «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи» № 1 від 27.02.2009 року, юридичним складом правопорушення, наявність якого може бути підставою для задоволення позову є сукупність обставин: а) поширення інформації, тобто доведення її до відома хоча б одній особі у будь-який спосіб; б) поширена інформація стосується певної фізичної чи юридичної особи, тобто позивача;. в) поширення недостовірної інформації, тобто такої яка не відповідає дійсності; г) поширення інформації, що порушує особисті немайнові права, тобто завдає шкоди відповідним особистим немайновим благам, або перешкоджає особі повно і своєчасно здійснювати своє особисте немайнове право. Як вказано у роз'ясненнях Пленуму Верховного Суду України, викладених в абзацах 3 - 5 п. 19 постанови від 27 лютого 2009 року N 1 "Про судову практику у справах про захист гідності, честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи", відповідно до ст. 277 ЦК України не є предметом судового захисту оціночні судження, думки, переконання, критична оцінка певних фактів і недоліків, які, будучи вираженням суб'єктивної думки і поглядів відповідача, не можна перевірити на предмет їх відповідності дійсності (на відміну від перевірки істинності фактів) і спростувати, що відповідає прецедентній судовій практиці Європейського суду з прав людини при тлумаченні положень ст. 10 Конвенції. Статтею 10 Конвенції про захист прав людини і основних свобод (далі - Конвенція), ратифікованої Україною, передбачено право кожного на свободу вираження поглядів. Це право включає свободу дотримуватися своїх поглядів, одержувати і передавати інформацію та ідеї без втручання органів державної влади і незалежно від кордонів. Розрізняючи факти та оціночні судження слід виходити з того, що існування фактів можна довести, а правдивість критичного висловлювання не підлягає доведенню. Вимога доводити правдивість критичного висловлювання є неможливою для виконання і порушує свободу на власну точку зору, що є фундаментальною частиною права, захищеного статтею 10 Конвенції. Крім того, аналіз національного законодавства та ст.10 Конвенції і практики її застосування свідчить про те, що межі свободи вираження думок залежить від їх змісту та від того, чим займається особа, стосовно якої ці думки висловлені. Судом встановлено, що інформація поширена відповідачем ТРК Україна в програмі «Критична точка» 02.08.2010року була надана [PERSON] до якої позивач претензій на день розгляду справи в суді не має, а тому з огляду на зміст висловлювань, спосіб їх викладення відповідачем у телепередачі «Критична точка» зокрема, використання інтерв'ю зі сторонами по справі таких мовних засобів та відсутність притензій до [PERSON] яка на думку суду була джерелом поширеної інформації суд вважає, що такі висловлювання не можуть бути витлумачені як такі, що містять фактичні дані з зазначенням точних обставин. Вимога позивача щодо неправдивої інформації зі сторони диктора передачі «Критична точка» від 02 серпня 2010 року щодо його сина, [PERSON], а саме що у передачі названо його відомим з Черкасах правозахисником, а не адвокатом, суд вважає, що дане висловлювання, не може бути визнане таким, що порушує честь та гідність позивача. Також не можуть бути визнані висловлювання такими що порушують честь та гідність позивача отримані зі слів [PERSON] Крім того суд вважає, що інші вимоги позивача щодо висловлювань на його адресу є такими, що не принижують його честь, гідність чи його ділову репутацію, а вислови учасників ДТП, вислови диктора програми «Критична точка» і спеціалістів в області права суд вважає такими, що носять інформаційно-дискусійний характер. Суд не приймає до уваги як доказ висновок експерта від 06.11.2013року за результатами проведення судово-психологічної експертизи оскільки експертом не підтверджує винність відповідача ТРК «Україна» в поширенні недостовірної інформації, а лише констатує факти причинення позивачу шкоди та можливий її розмір грошової компенсації. За законом, якщо особа вважає, що оціночні судження або думки принижують її гідність, честь чи ділову репутацію, а також інші особисті немайнові права, вона вправі скористатися наданим їй законодавством правом на відповідь, а також на власне тлумачення справи у засобах масової інформації з метою обґрунтування безпідставності поширених суджень, надавши їм іншу оцінку. Таким чином, аналізуючи вище викладене, дослідивши обставини справи, перевіривши їх доказами, виходячи з принципів розумності, виваженості та справедливості, суд дійшов висновку що позовні вимоги [PERSON] є оціночним судженням та не можуть вважатись як відомості, що зачіпають його честь, гідність та ділову репутацію, а є лише суб'єктивною думкою та припущенням відповідача, а тому в задоволенні позову необхідно відмовити. На підставі викладеного та

Outcome: dismissed