Jurisdiction: civil
Date: 2019-02-12 00:00:00

Стислий виклад позиції позивача та заперечень відповідача. \~ \~ \~ \~[PERSON] звернувся у суд з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю Урожайна країна (далі по тексту ТОВ Урожайна країна) про відшкодування шкоди, завданою загибеллю бджіл. Ціна позову: 333200 грн.00 коп. \~ \~ \~ \~Свою позицію мотивував тим, що, будучи зареєстрованим як оператор ринку по виробництву харчових продуктів (особистий реєстраційний номер r-UA-18-13-664) він утримує стаціонарну пасіку в с.Ярмолинці Роменського району Сумської області по вул. Демянця, 16, яка станом на червень 2018 року налічувала 100 бджолосімей. У період з 17 по 20 червня 2018 року ТОВ Урожайна країна, без попередження через засоби масової інформації, здійснювало обробку посівів гороху інсектицидом Престо на відстані 1,5 км. від стаціонарної пасіки, внаслідок чого відбувся масовий падіж бджіл - 70-80% від загальної кількості. Через падіж бджіл [PERSON] зазнав збитків на суму 333200 грн., які складаються з: 175000 грн. - збитків від загибелі бджіл (2500 грн. (вартість однієї бджолосімї) х 70 % х 100) та 158200 грн.- збитків за неотриманий мед (101500 липовий та 56700 - соняшниковий). Збитки щодо неотриманого прибутку від продажу меду розраховував виходячи з середньої оптової закупівельної ціни липового та соняшникового меду в серпні 2018 року, яка становила 58 грн./кг. та 27 грн./кг. відповідно. Як на доказ правомірності свого позову [PERSON] посилався на [PERSON] комісійного обстеження пасіки від 21.06.2018 року; звіт про результати дослідження паталогічного (біологічного) матеріалу №006982 п.м./18 від 10.07.2018 року, складений Випробувальним центром Державного науково-дослідного інституту з лабораторної діагностики та ветеринарно-санітарної експертизи. Як на підставу для звернення до суду з позовом [PERSON] посилався на наступні норми права: статті , 11, 10, 13, 15, 30, 37, 38, 39 Закону України Про бджільництво, статті 1, 3, 20 Закону України Про пестициди і агрохімікати, вимоги наказу Міністерства охорони здоровя від 03.08.2998 року №1 яким затверджені Державні санітарні правила ДСП 8.8.1.2.001-98 Транспортування, зберігання та застосування пестицидів у народному господарстві, Інструкцію Щодо попередження та ліквідації хвороб і отруєнь бджіл, статті 22, 1166 Цивільного кодексу України. \~ \~ \~ \~Відповідач до суду подав відзив та заперечення на відповідь, згідно яких вимоги позивача не визнав в повному обсязі, просив суд відмовити в задоволенні позову. Свою позицію мотивував тим, що відомості позивача щодо стаціонарної пасіки на 100 бджолосімей та розміщення її у с.Ярмолинці не підтверджено, оскільки згідно ветеринарно-санітарного паспорту пасіки №2, виданого 06.05.2016 року, [PERSON] належить пасіка в кількості 50 бджолиних сімей, яка розташована в с. Овлаші, Роменського району Сумської області. При цьому, ветеринарно-санітарний паспорт, який виданий [PERSON] не містить фотографії. При транспортуванні пасіки не отримана ветеринарна довідка на перевезення бджіл усередині адміністративного району. Падіж бджіл 70-80% від загальної кількості також документально не підтверджений. Крім того горох є самозапильною не медоносною культурою. Поле, на якому вирощувався горох, розміщене в адміністративних межах Довгополівської сільської ради за межами населеного пункту Довгополівка. Відповідач вважає, що [PERSON] не надав доказів, що мають істотне значення для вирішення справи, а саме: щодо цвітіння на полях ТОВ «Урожайна країна» саме медоносних рослин на час проведення хімобробітку, які до того ж на той час були основним медоносом; наявність медоносних рослин у безпосередній близькості від поля, яке оброблялося відповідачем; наявність погодних умов, за яких отрутохімікат, що являється небезпечним, потрапляв на цвіт медоносних рослин та розповсюджувався на велику відстань; наявність сприятливої, при якій бджоли летіли на медоносні рослини. Також у відзиві зазначено, що середня оптова ціна меду та бджолосімї не підтверджена даними Держстатуправління в Сумській області. Відбір зразків для дослідження хвороби бджіл проведено з порушеннями п.9 Правил відбору зразків патологічного матеріалу, крові, кормів води та пересилання їх до лабораторного дослідження, які затверджені державним департаментом ветеринарної медицини Мінсільгоспроду України за №15-14/111 від 15.04.1997. Проби у лабораторію направлені з порушенням 2 денного терміну. Позивачем не надано доказів про те, що фахівець ветеринарної медицини, що обслуговує населений пункт, повідомив головного лікаря ветеринарної медицини району про отруєння бджіл, отже отруєння не було. Комісія при проведенні огляду пасіки була неправомірною оскільки обстеження було здійснене без погодження голови виконкому місцевої ради, і в склад комісії не ввійшов уповноважений представник виконкому місцевої ради. В акті комісійного обстеження від 21.06.2018 року не визначені: маса бджоли до загибелі, маса та кількість загиблих бджіл, розмір нанесених збитків. Крім того, у відзиві зазначив про те, що позивачем не надано доказів, про отримання доходу за попередні роки по 25 кг липового меду та по 30 кг. соняшникового з однієї бджолосімї. Позивач не надав доказів, що власники суміжних ділянок не обробляли поля та огороди пестицидами чи іншими препаратами, у тому числі препаратом «Престо». В обгрунтування відзиву посилався на порушення позивачем ст.ст.15,16 ЗУ Про бджільництво, так, як останній не підтвердив належне оформлення документів, щодо розміщення пасіки на земельній ділянці і тому пасіку розмістив неправомірно. У відповіді на відзив на позовну заяву позивач зазначив, що згідно ст. 13 ЗУ «Про бджільництво, що пасіка підлягає реєстрації за місцем проживання фізичної особи …яка займається бджільництвом…», тому пасіка позивача зареєстрована в [INFO]. посилаючись на ст. 15 ЗУ «Про бджільництво» зазначив, що має у власності будинок у с.Ярмолинці, тому розміщення там пасіки є правомірним. Розташування пасіки в с.Ярмолинці також зазначено і у ветеринарному паспорті, тому вважає доводи відповідача, вказані у паспорті такими, що суперечать фактичним обставинам справи, є незаконними та необґрунтованими. У судовому засіданні позивач свою позицію підтримав і пояснив про обставини, викладені у позовній заяві та відповіді на відзив. Крім цього пояснив, що перед тим як викликати комісію він звернувся з відповідною заявою в Держспоживслужбу. Булла створена комісія, яка відібрала зразки загиблих бджіл та меду, а також зеленої маси гороху на обробленому полі. За результатами дослідження у трупах комах та горосі було встановлено наявність лямбдацегалотрину, що є складовою препарату «Престо». У меді отрути не виявлено. Після отримання результатів дослідження направив лист ТОВ «Урожайна країна» з пропозицією відшкодувати збитки, але відповіді не отримав, тому звернувся до суду з позовом. На пасіку виїхала комісія, яка відбирала біля вуликів зразки мертвих бджіл, складали у конверт. Біля кожного вулика був товстий шар загиблих бджіл, кількість яких не визначали точно. Масу бджіл після отруєння також не перевіряли, також комісія не перевіряла і кількість меду у рамках, дивились лише на кількість бджіл, що «обліплювали» рамки, їх майже не було. При цьому бджоли джохли ще декілька днів. Кількість вуликів рахували члени комісії: розійшлися по пасіці і кожен окремо собі рахував, не вголос. Акт складали після обстеження в Роменській ветлабораторії і всі присутні його підписали. \~ \~ \~ \~За два роки збільшив кількість бджолосімей з 50 до 100 шляхом ділення, проте не вніс відомості у паспорт, визнає, що це є порушенням. Під час падіжу бджіл тривало цвітіння липи, тому медозбір липовий відбувся не в повному обсязі, а соняшникового зовсім не було. Липовий мед, який бджоли встигли наносити викачав і продав. \~ \~ \~ \~Представник позивача [PERSON] позовні вимоги підтримав, просив їх задовольнити. \~ \~ \~ \~Представник відповідача [PERSON] проти позову заперечувала. Пояснила про обставини, викладені у відзиві та запереченні на відзив. Крім того пояснила, що згідно висновку дослідження в меду, взятому на пробу не було виявлено лямбдацегалотрин, отже позивач реалізував частину липового меду. Не заперечує, що ТОВ «Урожайна країна» обробляла горох препаратом «Престо», але з дотриманням вимог його використання. Не повідомляли про це через засоби масової інформації, оскільки горох не медоносна культура, тому вони не зобовязані були це робити. При цьому по периметру поля були розташовані таблички з попередженням, що проводиться обробка гороху пестицидами, отже [PERSON] повинен був їх бачити і вживати заходів щодо збереження пасіки. \~ \~ \~ \~Також вважає, що розрахунки, надані позивачем не підтверджені документально, оскільки з усіх даних вбачається, що вуликів було саме пятдесят. Висновок експертизи також викликає сумнів, оскільки трупи бджіл були відібрані з порушенням Правил відбору зразків патологічного матеріалу» та доставлені в лабораторію з порушенням строків. Представник відповідача [PERSON] заперечувала проти позову, просила відмовити у його задоволенні у повному обсязі. \~ \~ \~ \~Заяви, клопотання та інші процесуальні дії у справі. 24 жовтня 2018 року судом справу прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження. 20 листопада 2018 року за підготовче провадження закрито. Постановлено ухвалу про призначення справи до розгляду на 13 год. 00 хв. 20 листопада 2018 року. \~ \~ \~ \~Інші процесуальні дії, передбачені п.3 ч.3 ст. 265 ЦПК України, у справі судом не застосовувались. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин. \~ \~ \~ \~[PERSON] ветеринарно-санітарного паспорта пасіки № 2, виданого 06.05.2016 року на імя [PERSON], в тім, що належна йому пасіка в кількості пятдесят бджолиних сімей розташована за адресою: Сумська область, Роменський район, Довгополівська сільська рада с. Овлаші. Ветеринарне обслуговування пасіки покладається на ветеринарного спеціаліста [PERSON] [PERSON] відмітки в паспорті від 16.05.2018 року захворювання не виявлено. Крім того є запис від 03.05.2017 р. про те, що пасіка знаходиться в с.Ярмолинці (а.с.9-10). [PERSON] договору купівлі-продажу будинку, зареєстрованого в реєстрі за № 89, [PERSON] придбав жилий будинок, що знаходиться в с. Ярмолинці Роменського району, площею 600 м кв. (а.с. 62). \~ \~ \~ \~Відповідно до довідки Коржівської сільської ради Роменського району від 9.11.2018 року, що [PERSON] дійсно в с. Ярмолинці по вул. Демянця,16, має будинок, який належить йому згідно Договору купівлі-продажу будинку, за реєстровим № 89 (а.с.63). \~ \~ \~ \~Відповідно до повідомлення Роменського міськрайонного управління Головного управління Держпродспоживслужби в Сумській області, [PERSON], вул. Демянця, 16, с. Ярмолинці, Роменський р-н, Сумська обл., 42064 про те, що йому присвоєно особистий реєстраційний номер r-UA-18-13-664 потужності (наказ № 540-ОД від 16.05.2018 р.) (а.с.11). З повідомлення Головного Управління Держпродспоживспілки в Сумській області від 12.12.2018 року № 02.3-18/11351, для переміщення пасіки, яка належить гр. [PERSON] з с. Овлаші в с. Ярмолинці ветеринарна довідка не видавалася. На момент відбору патологічного матеріалу 21.06.2018 року пасіка розташовувалась в с. Ярмолинці. Документальне підтвердження про розміщення пасіки, в державних установах ветеринарної медицини відсутнє. [PERSON] додатку до заяви про державну реєстрацію гр. [PERSON] зазначено 50 бджолосімей. [PERSON] державній установі ветеринарної медицини м. Ромни та Роменського району про зміну адреси пасіки не повідомляв (а.с.94). З довідки Довгополівської сільської ради Роменського району від 14.11.2018 року № 02-16/813 вбачається, наданої на лист № 663 від 13.11.2018 року, сільській раді невідомо чи пасічник [PERSON] здійснював перевезення (кочівлю) пасіки в травні-червні 2018 року по території сільської ради. Дозвіл на розміщення пасіки на земельних ділянках сільської ради гр. [PERSON] сільською радою не надавався, але відповідно до ст. 15 Закону України «Про бджільництво» розміщення пасік на земельних ділянках інших власників або користувачів здійснюється за їх згодою, чи надавалася згода інших власників земельних ділянок чи користувачів, сільській раді невідомо. Відповідно до ст. 11 Закону України «Про бджільництво» зайняття бджільництвом здійснюється без окремого дозволу органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування (а.с.55). Вказаними документами, а також [PERSON] комісійного обстеження, зазначеним нижче підтверджується розташування пасіки позивача саме в с.Ярмолинці Роменського району Сумської області. Дану обставину підтвердили також усі свідки, допитані у судовому засіданні. [PERSON] повідомлення Роменського міськрайонного управління Головного Управління Держпродспоживслужби в Сумській області від 13.11.2018 року № 20-01/1074, наданого згідно листа № 10-12-81 від 12.11.2018 року начальника Роменської міської державної лікарні ветеринарної медицини та листа № 01-12/848 від 12.11.2018 року начальника Роменської районної державної лікарні ветеринарної медицини, пасічнику [PERSON], який проживає за адресою: [INFO], на здійснювання перевезення (кочівлю) пасіки у червні 2018 року на територію Довгополівської сільської ради (територія біля села Кропивинці), ветеринарна довідка не видавалася (а.с.49). Проте, відсутність довідки на переміщення пасіки не спростовує цей висновок суду, оскільки він підтверджується і іншими доказами, у тому числі поясненнями свідків, описаними далі по тексту. [PERSON] комісійного обстеження пасіки від 21.06.2018 року, обробка полів проводилась в період з 17 до 20 червня 2018 року увечері та вночі. Використовувався препарат Presto. Хімічна обробка проводилась на відстані 1,5 км. від пасіки. Про хімічну обробку [PERSON] не попереджений. При обстеженні вуликів виявлено загибель робочих та маточних бджіл. Мед частково запечатаний, частково відкритий. Під час обстеження відібрані проби: загиблі бджоли 1 проба, зелена маса (горох) 1 проба, мед у сотах -1 проба. Комісія не виключає, що загибель бджіл виникла по причині хімічної обробки полів гороху (а.с. 12). Зазначений доказ суд оцінив з огляду на його належність та допустимість, приймає його до уваги попри заперечення представника відповідача щодо допустимості цього доказу у звязку з допущеними при його складенні порушеннями. Так, дії комісії щодо процедури складання [PERSON], сам [PERSON] відповідачем не оскаржувались, а позивач, будучи необізнаним з нормативними документами щодо процедури складання акту та відбору патологічного матеріалу не міг і не зобовязаний був контролювати цей процес, отже не може нести відповідальність у виді несприятливих для себе наслідків, за дії службових осіб, які складали [PERSON]. З цих же підстав суд вважає допустимим доказом і Звіт, складений на підставі відібраного під час складення [PERSON] патологічного матеріалу. При цьому суд вважає цей доказ недостатнім в частині визначення кількості вуликів, оскільки ці відомості спростовуються документами, виданими на пасіку, у яких кількість вуликів зазначено 50 та повідомленням Довгополівської сільської ради Роменського району Сумської області, наданого на лист №671 від 23.11.2018 року, облікової картки обєкта по господарського обліку на 2016-2020 роки, гр. [PERSON] звітність, відповідно до п. 8 Порядку реєстрації пасік, щодо утримання бджолосімей станом на 10 квітня 2017 року та на 10 квітня 2018 року до сільської ради не надавалася. Але одночасно, що відповідно до п. 9 Інструкції з ведення погосподарського обліку в сільських, селищних та міських радах, затвердженої Наказ Державної служби статистики України 11.04.2016 № 56 та зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 06 травня 2016 р. за № 689/28819, станом на 01.01.2017 року та станом на 01.01.2018 року в погосподарській книзі № 17 на 2016-2020 роки, номер обєкта погосподарського обліку № 0740-1, в розділі IV (Сільськогосподарські тварини в приватній власності обєкта на 1 січня - для обєктів з кодами 1,2,3,4) в домогосподарстві гр. [PERSON] зареєстровані бджолосімї в кількості - 50 штук (а.с.107-111). Крім того ні сам позивач ні свідки з боку позивача не могли достеменно пояснити як саме вели підрахунок вуликів і дали суперечливі показання щодо цього. Свідок [PERSON] пояснив, що було «не менше ста» вуликів на погляд. Свідок [PERSON] пояснив, що вулики рахував представник Укрпродспоживспілки, скільки нарахував, не знає. Свідок [PERSON], який був членом комісії, пояснив, що вулики рахували всі разом вголос. Сам позивач пояснив, що члени комісії розійшлися по пасіці і кожен рахував сам собі окремо. З таких пояснень суд не може точно визначити кількість вуликів на пасіці [PERSON], тому суд не може покласти показання свідків та позивача в обґрунтування визначення кількості вуликів на пасіці і бере за основу документально підтверджену кількість 50 вуликів. [PERSON] Звіту про результати дослідження паталогічного (біологічного) матеріалу №006982 п.м./18 від 10.07.2018 року, складеного Випробувальним центром Державного науково-дослідного інституту з лабораторної діагностики та ветеринарно-санітарної експертизи, результати випробувань щодо пестициду Лямбда-Цигалотрин, мг/кг мають відхилення в пробі підмору бджолиного і становлять +-0,0031, та зеленої маси (горох) +-0,0448 (а.с.13). [PERSON] Звіту про результати дослідження патологічного (біологічного) матеріалу № 006984 п.м./18 від 10.07.2018 року, складеного Випробувальним центром Державного науково-дослідного інституту з лабораторної діагностики та ветеринарно-санітарної експертизи, результати випробувань щодо пестициду Лямбда-Цегалотрин, мг/кг мають відхилення в пробі підмору бджолиного і становлять +-0,0041, та зеленої маси (горох) + -0,0347 (а.с.64). [PERSON] Звіту про результати дослідження паталогічного (біологічного) матеріалу № 006985 п.м./18 від 10.07.2018 року, складеного Випробувальним центром Державного науково-дослідного інституту з лабораторної діагностики та ветеринарно-санітарної експертизи, результати випробувань щодо пестициду Лямбда-Цегалотрин, мг/кг мають відхилення в пробі підмору бджолиного і становлять +-0,139, та зеленої маси (горох) + -0,0270 (а.с.65). [PERSON] Звіту про результати дослідження паталогічного (біологічного) матеріалу № 006987 п.м./18 від 10.07.2018 року, складеного Випробувальним центром Державного науково-дослідного інституту з лабораторної діагностики та ветеринарно-санітарної експертизи, результати випробувань щодо пестициду Лямбда-Цигалотрин, мг/кг мають відхилення в пробі підмору бджолиного і становлять +-0,0047, та зеленої маси (горох) + -0,0366 (а.с.66). ТОВ «Урожайна країна» діє на підставі Статуту, затвердженого Загальними зборами учасників ТОВ «Урожайна країна», протокол № 12 від 22.10.2018 року (а.с.34-37) та займається діяльністю по вирощуванню зернових культур (крім рису), бобових культур і насіння олійних культур, що підтверджується Витягом з ЄДРЮО (а.с. 38-39). У своїй діяльності відповідач використовує інсектицид «Престо» з діючою речовиною лямбда-цигалотрин, Сертифікату № QF20170919 ПрАТ «Лебединського насіннєвого заводу» (а.с.41,42-43). Ця обставина визнана також відповідачем та підтверджена показаннями свідка [PERSON], який працює головним агрономом ТОВ «Урожайна країна». [PERSON] довідки ТОВ «Урожайна країна» № 661 від 13.11.2018 року, ТОВ «Урожайна країна» у 2018 році здійснила вирощування культури горох «Стабіл», який є кормовою, самозапильною культурою, не медоносною. Вирощування культури горох «Стабіл» проводилося підприємством на земельній ділянці Довгополівської сільської ради, за межами населеного пункту, площею 135,6 га. Земельна ділянка площею 135,6 га перебуває в оренді у ТОВ «Урожайна країна» на підставі договорів оренди з фізичними особами, право оренди яких зареєстровано (а.с.44). З наведених доказів вбачається, що у підморі бджіл та зеленій масі гороху є відхилення у пробі лямбда-цигалотрину, тобто підтверджується причинний звязок між мором бджіл та проведенням ТОВ «Урожайна країна» обробки горохового поля препаратом «Престо». З аргономічної характеристики вбачається, що горох «Стабіл» є однорічною, травянистою, холодостійкою, самозапильною культурою. Розрізняють чотири види сортів гороху - кормові (пелюшка), зернові, овочеві (лущильні) та цукрові. Суцвіття - китиця. Квіти з подвійною оцвітиною, двостатеві, самозапильні, метеликового типу (а..с 45-47). З повідомлення компанії «ЗААТБАУ Україна», наданого групі компаній «МХП» горох є самозапильною культурою, в тому числі сорт гороху Стабіл компанії ЗААТБАУ. Рослини гороху самозапильні, перехресне запилення відбувається дуже рідко. Самозапилення відбувається в бутоні перш ніж розкривається ніжка. Горох не являється медоносною культурою (а.с.80). Однак цей доказ не може бути достатнім для підтвердження доводів відповідача стосовно неможливості отруєння бджіл внаслідок обробки гороху, оскільки бджоли можуть летіти на квітки будь-якої квітучої культури. Дану обставину визнали у судовому засіданні сторони та підтвердили свідки, у тому числі пасічники [PERSON] та [PERSON], головний агроном ТОВ «Урожайна країна» [PERSON] Відповідно до довідки ГО «Роменське товариство пасічників» від 13 серпня 2018 року , наданої позивачем, вартість однієї бджолосімї станом на червень 2018 року становила 2500 грн. Середня оптова закупівельна ціна липового меду станом на серпень 2018 року становить 58 грн./кг. Середня оптова закупівельна ціна соняшникового меду станом на серпень 2018 року становить 27 грн./кг. В 2018 році одна бджолосімя забезпечила середній медозбір з липи товарного меду в кількості 25 кг, і товарного соняшникового меду в кількості 30 кг (а.с.14). Листом від 06.12.2018 р. № 06-19/3752-18 ГУ статистики у Сумській області повідомило виконавчого директора ТОВ «Урожайна країна», що середня ціна меду за 2017 рік склала 33,1 грн/кг (а.с. 81). Суд приймає до уваги обидва докази, надані сторонами щодо вартості меду, так як вони не суперечать один одному, оскільки різний сорт меду має різну ціну станом на визначений сезон, у той час як у довідці, наданій відповідачем зазначена середня ціна на минулий рік. \~ \~ \~ \~Відповідно до повідомлення ДП «Роменський лісгосп» від 08.11.2018 року, на території Довгополівської сільської ради земель, які знаходяться у постійному користуванні лісгоспу немає, тому погодження на дану територію, а саме - с. Кропивинці Довгополівської сільської ради, лісгосп не надавав (а.с.56). Відповідно до довідки Коржівської сільської ради Роменського району № 436 від 05.12.2018 року [PERSON] з 10 квітня 2017 року та до 10 квітня 2018 року звітності до сільської ради про утримання пасіки не подавав (а.с.82). [PERSON] Інформації Державного земельного кадастру про право власності та речові права на земельну ділянку та витягу з карти Роменського району про структуру посівних площ, ФОП [PERSON], ТОВ «Райз-Схід» та [PERSON] є суміжними орендарями земельних ділянок (а.с. 83-90). \~ \~ \~ \~Докази щодо розміщення сусідніх ділянок суд вважає недостатнім для доведення відсутності вини відповідача. У справах даної категорії саме на відповідача покладено обовязок доведення відсутності вини, проте ТОВ «Урожайна країна» не надало доказів, що власники суміжних земель використовували препарати, які містять лямбда-цигалотримн у період з 17 по 20 червня 2019 року. \~ \~ \~ \~ 15.08.2018 року [PERSON] звернувся з листом до ТОВ «Урожайна Країна» з пропозицією рішення питання щодо відшкодування завданої йому матеріальної шкоди, завданої масовою загибеллю бджолосімей, які належать йому на праві власності в кількості 100 шт. (а.с.15). Вказаного листа ТОВ «Урожайна країна» отримало 31.08.2018 року, що стверджується повідомленням про вручення поштового відправлення (а.с.16). Свідок [PERSON] пояснив, що на той час був заступником голови товариства пасічників Роменського району. Після мору бджіл був присутнім на пасіці [PERSON] у с.Ярмолинці та може підтвердити, що бджіл видохло близько 60 відсотків. Сам є пасічником, тому знає, що бджолосімя може принести за сезон у середньому 30 кг липового і 27-28 кг соняшникового меду. Свідок [PERSON] дав суду показання, що він також є пасічником і у період з 17 по 20 червня 2018 року у нього також був мор бджіл, з приводу чого збирались пасічники, зустрічались з представником ТОВ «Урожайна країна», який визнав на цих зборах, що бджоли потруїлись і обіцяв заплатити. Був також на пасіці у позивача у с.Ярмолинці, відкривав вулики і бачив, що бджіл загинуло близько 70 відсотків. При цьому був липовий медозбір, рамки були на половину заповнені медом. Свідок [PERSON] пояснив, що будучи членом комісії і був присутнім на пасіці [PERSON] у с.Ярмолинці. Під кожним вуликом було близько «піввідра» бджіл, але їх не переважували і відром точно не вимірювали. Кількість меду у рамках також точно не вимірювали, але позивач показував їм рамки, мед там був. Внаслідок обробки гороху бджола «минула» липу і полетіла на горох. Зразки мертвих бджіл складали у конверт, а потім у лабораторії опломбовували у спеціальні контейнери, зберігали у холодильнику. Везли на дослідження у сумці-холодильнику. Дійсно, доставили на дослідження на два дні пізніше строку, оскільки не могли визначитись, хто буде його оплачувати. [PERSON], який працює головним спеціалістом відділу безпеки та харчування, підтвердив, що був членом комісії, яка спочатку виїхала на горохове поле, де відібрали зразки зеленої маси гороху. Там уже зібралось багато пасічників у яких також подохли бджоли. Позивач діставав та показував рамки з кожного вулика, вони були десь наполовину заповнені медом. Після цього комісія виїхала на пасіку [PERSON]В у с.Ярмолинці. У вуликах була десь третя частина бджіл. Патологічний матеріал відбирали з вуликів, під якими було найбільше загиблих бджіл. При направленні на дослідження зазначили діючу речовину препарату «Престо», бо так вимагається. [PERSON] та пакували патологічний матеріал вже у лабораторії. При цьому був присутній і представник відповідача, який заперечень та зауважень не висловлював, [PERSON] підписав. Свідок [PERSON] пояснив, що працює головним агрономом ТОВ «Урожайна країна». У червні 2018 року товариство проводило обробку культури ярий горох від тлі інсектицидом «Престо», діючою речовиною якого є лямбдо-цигалотрин. Препарат сертифікований і є у загальному доступі у продажу. Горох не являється медоносною культурою, тому оголошення у ЗМІ не давали, але на краях полів біли таблички з попереджувальним написом, що поле оброблено пестицидом. Препарат не містить приманюючи речовин, а те, що бджоли полетіли на нього, минувши липовий цвіт могло статися, оскільки мертва тля виділяє цукровмісну речовину, яка і приваблює бджіл. \~ \~ \~ \~Встановленим під час судового розгляду обставинам відповідають правовідносини з приводу відшкодування матеріальної шкоди у виді фактичних збитків та упущеної вигоди. Мотиви суду щодо позовних вимог. Суд приймає аргументи позивача стосовно обовязку особи, яка завдала шкоди довести у суді відсутність своєї вини у випадку невизнання позову. Також суд враховує аргументи позивача щодо ненадання відповідачем спростування доказів позивача щодо вартості бджолосімї та меду, а також обсягу меду, який позивач розраховував отримати від липового та соняшникового медозборів. Суд відхиляє\~обґрунтування розрахунку\~шкоди,\~спричиненої загибеллю\~100\~бджолосімей,\~оскільки їх\~наявність не\~доведена у\~такій кількості.\~Виходячи з\~цього буде\~меншим і\~розрахунок не\~отриманого меду,\~тобто втрачена\~вигода. Крім того з пояснень свідків та самого позивача встановлено, що приблизно половина липового меду була позивачем отримана та продана, тобто суд відхиляє аргумент позивача щодо повної втрати липового медозбору. Суд приймає аргументи відповідача, що позивач, за наявності попереджувальних табличок по периметру горохового поля повинен був дізнатися, що проводиться обробка інсектицидом. При цьому суд відхиляє аргументи відповідача щодо недійсності [PERSON] комісії, Лабораторних висновків, оскільки було порушено процедуру складання [PERSON] та відібрання зразків ому, що позивач, будучи необізнаним з нормативними документами щодо процедури складання акту та відбору патологічного матеріалу не міг і не зобовязаний був контролювати цей процес, отже не може нести відповідальність у виді несприятливих для себе наслідків. Що стосується направлення патологічного матеріалу на дослідження із запізненням строків, суд також відхиляє цей аргумент, так як відповідачем не доведено, що це істотно вплинуло на результати дослідження, Висновки дослідження відповідачем не спростовані. Також суд відхиляє аргументи відповідача щодо правильності розрахунків кількості загиблих бджіл та не отриманого меду, оскільки відповідач, крім зазначеного вище щодо цін на мед та вартості бджолосімї не надав свого обґрунтованого розрахунку, яким можливо було б спростувати розрахунок позивача. Суд оцінив докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, обєктивному та безпосередньому їх дослідженні, давши їм оцінку в цілому так і кожному окремо, вислухав аргументи сторін, і дійшов висновку, що право позивача на відшкодування шкоди, завданої загибеллю бджіл внаслідок господарської діяльності ТОВ «Урожайна країна», не визнається відповідачем, отже підлягає захисту в судовому порядку шляхом відшкодування шкоди у наступному розмірі. \~ \~ \~ \~2500 грн (вартість однієї бджолосімї) х 50 (кількість бджолосімей) х 70 % (кількість загиблих бджіл) = 87500 грн (шкода, завдана загибеллю бджіл). \~ \~ \~ \~25 кг (середня кількість липового меду, отримуваного від однієї бджолосімї) х 50(кількість бджолосімей) х 70 % (кількість загиблих бджіл) х 58 грн/кг (вартість меду) х 50 % (обсяг липового меду отриманого та збутого позивачем) = 25375 грн (упущена вигода від липового меду). \~ \~ \~ \~30 кг (середня кількість соняшникового меду, отримуваного від однієї бджолосімї) х 50(кількість бджолосімей) х 70 % (кількість загиблих бджіл) х 27 грн/кг (вартість меду) = 28350 грн (упущена вигода від соняшникового меду). \~ \~ \~ \~87500 + 25375+28350= 141225 грн (сума спричиненої шкоди). \~ \~ \~ \~При присудженні відшкодування шкоди, виходячи з обовязку власника вживати заходів щодо збереження свого майна, суд вважає, що [PERSON] за наявності попереджувальних табличок, розміщених відповідачем на отруєному полі, повинен був дізнатися про можливість несприятливих для свого майна наслідків і вжити заходів щодо його збереження, тому суд вважає, що вина у спричиненні збитків на 65% ТОВ «Урожайна країна» і 35 % самого позивача. \~ \~ \~ \~Тобто позов підлягає задоволенню на суму 91260 грн (141225х 65%). \~ \~ \~ \~ Мотиви суду щодо розподілу судових витрат. На підставі ч.1 ст. 141 ЦПК України, пропорційно задоволених на 27,3 % заявлених вимог, підлягає стягненню з ТОВ «Урожайна країна» на користь [PERSON] у розмірі 909 грн 63 коп. Норми права, застосовані судом. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Стаття 22 ЦК України. Відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди частина 1. Особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. частина 2. Збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Частиною 1 статті 1166 ЦК України визначено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Частина 2 статті 1166 ЦК України передбачає, що особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. У Преамбулі Закону України «Про бджільництво» визначено, що цей Закон регулює відносини щодо розведення, використання та охорони бджіл, виробництва, заготівлі та переробки продуктів бджільництва, ефективного використання бджіл для запилення ентомофільних рослин сільськогосподарського призначення, інших видів запилювальної флори, створення умов для підвищення продуктивності бджіл і сільськогосподарських культур, забезпечення гарантій дотримання прав та захисту інтересів фізичних і юридичних осіб, які займаються бджільництвом. \~ \~ \~ \~Частиною 1 статті 10 Закону України «Про бджільництво» зазначено, що Держава гарантує додержання прав і законних інтересів пасічників у галузі бджільництва. \~ \~ \~ \~Частинами 1, 3 Закону України «Про бджільництво» передбачено, що \~ \~ \~ \~ З метою обліку пасік та здійснення лікувально-профілактичних заходів на кожну пасіку видається ветеринарно-санітарний паспорт... \~ \~ \~ \~ Пасіка підлягає реєстрації за місцем проживання фізичної особи або за місцезнаходженням юридичної особи, яка займається бджільництвом, у місцевих державних адміністраціях або сільських, селищних, міських радах у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної аграрної політики. \~ \~ \~ \~ Стаття 15 Закону України «Про Бджільництво» передбачає, що Фізичні та юридичні особи розміщують пасіки на земельних ділянках, які належать їм на правах власності або користування, відповідно до ветеринарно-санітарних правил. Розміщення пасік на земельних ділянках інших власників або користувачів здійснюється за їх згодою (ч.ч. 1, 2). \~ \~ \~ \~Статтею 16 Закону України «Про Бджільництво» дозволено перевезення (кочівля) пасік до медоносних угідь відповідно до ветеринарно-санітарних правил за погодженням з власниками або користувачами земельних ділянок. \~ \~ \~ \~ \~ \~Відповідно статті\~17\~Закону України\~«Про Бджільництво» облік бджолиних сімей та їх продуктивності ведеться за результатами осінніх і весняних перевірок у встановленому порядку. \~ \~ \~ \~Стаття 28 Закону України «Про бджільництво»: Обов'язки власників і користувачів природних ресурсів щодо охорони бджіл На власників і користувачів природних ресурсів щодо охорони бджіл покладаються обов'язки, передбачені законом. \~ \~ \~ \~ Частини 1,3,4 статті 30 Закону України «Про Бджільництво» передбачають: Юридичні та фізичні особи, які провадять діяльність, що впливає або може вплинути на стан бджіл, зобов'язані забезпечити їх охорону. \~ \~ \~ \~Забороняється проводити оранку та будь-яким іншим чином руйнувати медоносні угіддя, застосовувати засоби захисту рослин, стимулятори їх росту, мінеральні добрива, інші препарати та здійснювати будь-які роботи, що можуть призвести до фізичного знищення бджіл під час медозбору. \~ \~ \~ \~Юридичні та фізичні особи, які застосовують засоби захисту рослин, зобов'язані дотримуватися діючих нормативно-правових актів, що передбачають охорону бджіл від отруєнь. \~ \~ \~ \~Частина 2 стаття 37 Закону України «Про Бджільництво» зобов'язує ф ізичні та юридичні особи, які застосовують засоби захисту рослин для обробки медоносних рослин, зобов'язані не пізніше ніж за три доби до початку обробки через засоби масової інформації попередити про це пасічників, пасіки яких знаходяться на відстані до десяти кілометрів від оброблюваних площ. При цьому повідомляється дата обробки, назва препарату, ступінь і трок дії токсичності препарату. \~ \~ \~ \~Частиною 1 статті 38 Закону України «Про Бджільництво» передбачено, що порушення законодавства в галузі бджільництва тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність згідно з законами України. Стаття 39 Закону України «Про Бджільництво». Відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок порушення законодавства про бджільництво. Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про бджільництво, відшкодовується в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. \~ \~ \~ \~ Статтею 40 Закону України «Про Бджільництво» визначено, що с пори, що виникають у галузі бджільництва, вирішуються судом у встановленому законодавством порядку. Абзацем 2 статті 1 Закону України «Про пестициди і агрохімікати» визначено поняття пестициду: пестициди - токсичні речовини, їх сполуки або суміші речовин хімічного чи біологічного походження, призначені для знищення, регуляції та припинення розвитку шкідливих організмів, внаслідок діяльності яких вражаються рослини, тварини, люди і завдається шкоди матеріальним цінностям, а також гризунів, бур'янів, деревної, чагарникової рослинності, засмічуючих видів риб; У статті\~3\~Закону України\~«Про пестициди\~і агрохімікати»\~наводяться основні\~принципи державної\~політики у\~сфері діяльності,\~пов'язаної\~з пестицидами\~і агрохімікатами,\~серед яких\~є пріоритетність збереження здоров'я людини і охорони навколишнього природного середовища по відношенню до економічного ефекту від застосування пестицидів і агрохімікатів; безпечність для здоров'я людини та навколишнього природного середовища під час їх виробництва, транспортування, зберігання, випробування і застосування за умови дотримання вимог, встановлених державними стандартами, санітарними нормами, регламентами та іншими нормативними документами; \~ \~ \~ \~Розділ 7 Отруєння бджіл пестицидами Інструкції щодо попередження та ліквідації хвороб і отруєнь бджіл, затвердженої Наказом головного державного інспектора ветеринарної медицини України від 30.01.2001 р. № 9 При отруєнні бджіл пестицидами керуються "Инструкцией по профилактике отравлений пчел пестицидами", затвердженою Всесоюзним виробничо-науковим об'єднанням по агрохімічному обслуговуванню сільського господарства "Союзсельхозхимия" і Головним управлінням ветеринарії Держагропрому СРСР 14.06.1989 року. У цій Інструкції подані лише основні моменти з профілактики і надання допомоги постраждалим від отруєння сім'ям бджіл. 7.1. Профілактика отруєнь 7.1.1. Профілактика отруєнь бджіл базується на беззаперечному дотриманні вимог ст. 30 Закону України "Про бджільництво" від 2 лютого 2000 N 1492-III (1492-14), суворому дотриманні регламентацій застосування в навколишньому середовищі токсичних для бджіл речовин. 7.1.2. Власників пасік оповіщають за три доби до хімобробок з зазначенням застосовуваного отрутохімікату, місця (у радіусі 7км), часу і способу проведення обробки. Указують час ізоляції бджіл. 7.1.3. Обробки проводять у період відсутності льоту бджіл у ранкові або вечірні години. Ураховуючи, що названа Інструкція, а також Інструкція «Профилактика и діагностика отравлений пчел пестицидами» утв. ГУВМСХ СССР 01.01.1985 г., на яку посилається відповідач є чинними, суд вважає за необхідне застосувати Інструкцію, на яку посилається позивач, оскільки за часом прийняття вона є останньою. [PERSON] абзацу 5 Інструкції по застосуванню препарата "Престо", розміщеної у загальному доступі на сайті: superagronom.com/pesticidi-insekticidi-i-akaricidi/presto-agrohimikat-id5056 зазначено: Не використовувати в період цвітіння культури. Крім того зазначається, що препарат «Престо» контролює близько 100 розповсюджених видів шкідників, включаючи щитівку та філоксеру. З більшості інсектицидів вирізняється тривалим періодом захисту: 21-30 діб і більше. Має яскраво виражену «нокаутуючу» дію - масова загибель шкідників розпочинається вже через 30 хвилин. Завдяки двом діючим речовинам у складі, препарат однаково ефективно знищує сисних та листогризучих комах, а також шкідників, які ведуть прихований спосіб життя. Клотіанідин - діюча речовина з класу неоникотиноїдів, що системно розподіляється по рослині та забезпечує довготривалий захист від шкідників - більше 30-ти днів. Лямбда - пигалотрин - контактний піретроїд, що має виражений нокдаун ефект, і забезпечує надзвичайно швидку дію препарату та загибель шкідників вже через пів години після обробки. Поєднання в двох діючих речовин з різним механізмом дії, що доповнюють одна одну, забезпечує ефективну і тривалу дію препарату та запобігає виникненню резистентності. Не використовувати в період цвітіння культури. Класифікація ВООЗ: III клас (помірно небезпечний). Престо є токсичним по відношенню до риб і медоносних комах. Що відповідає змісту Інструкції, що міститься в матеріалах справи (а.с. 17-19). На підставі сукупного аналізу наведених правових норм у їх взаємозвязку, суд приходить до висновку, що ст. 37 Закону України «Про бджільництво» є спеціальною і стосується лише фізичних та юридичних осіб, які вирощують медоносні культури. При цьому це не спростовує висновок суду, щодо наявності вини відповідача у завданні збитків, оскільки ТОВ «Урожайна країна» порушило вимоги законодавства щодо загальних заходів запобігання несприятливих наслідків використання пестицидів. До того ж відповідач порушив Інструкцію використання препарату «Престо» застосувавши його під час цвітіння культури, що було встановлено з пояснень сторін та свідків. Відповідно до ч.1\~ст.259 ЦПК України\~суди ухвалюють рішення іменем України негайно після закінчення судового розгляду. \~ \~ \~ \~Судом також застосовані інші норми процесуального права, а саме: ст.ст. 5,12,13, 19, 76-81, 141, 259, 263-265, 268, 280-284 ЦПК України.

Outcome: partial