Jurisdiction: civil
Date: 2020-11-25 00:00:00

\~ \~ \~ \~ 23\~вересня 2020\~року [PERSON] , від імені та в інтересах якої діє представник позивача - адвокат Скрицький Роман Леонідович, звернулася до суду із позовом до [PERSON] про відшкодування матеріальної та моральної шкоди. Позов мотивовано тим, що 01.11.2019 року в обідню пору доби, приблизно о 12.00 год., під час перебування у сільському будинку культури с. Андрушівка, Погребищенського району, Вінницької області, між [PERSON] та [PERSON] виник конфлікт, в результаті якого відповідачка вчиняла відносно позивачки хуліганські дії, що супроводжувалось шарпанням та нецензурною лайкою. Це зумовлено тим, що позивачка являється членом ревізійної комісії водогону кооперативу «Панська криниця» та згідно покладених мешканцями територіальної громади села Андрушівка, Погребищенського району, Вінницької області обов`язків здійснює моніторинг та цільове використання грошових коштів, в тому числі тих, що були надані [PERSON] . Це стало основною підставою для створення відповідачем різного роду незручностей позивачці, в тому числі завдання тілесних ушкоджень. У подальшому [PERSON] на наступний день 02.11.2019 року на ґрунті національних, сталих, неприязних відносин, що тривалий та безперервний час супроводжуються зухвальством та приниженням в усіх публічних місцях позивачки, на яку покладено громадський обов`язок члена ревізійної комісії, попередньо сплановано у ранкову пору доби, без сторонніх осіб, які могли б бути безпосередніми свідками події умисно спровокувала конфлікт з нею - інвалідом другої (2) групи, яка в силу життєвих обставин змушена здійснювати особистий цілодобовий догляд своїх батьків - інвалідів першої (1) групи, внаслідок якого, використовуючи сторонні предмети дерев`яну палицю, нанесла тілесні ушкодження по всіх ділянках тіла без виключення. Дані дії супроводжувались особливим цинізмом та зневагою до виконуваних позивачкою обов`язків щодо догляду за батьками. Виключними мотивами відповідачки було настання тяжких, непоправних наслідків не тільки для позивачки, а й для її батьків - інвалідів. В ході досудового слідства проведено три судові - медичні експертизи: за № 159 у період із 07.10.2019 р. по 14.11.2019 р., № 180 у період із 11.12.2019 р. по 19.12.2019 р., № 04 від 10.01.2020 року. Згідно висновків судового медичного експерта [PERSON] механізм виникнення ушкоджень у [PERSON] лише частково відповідає можливості виникнення ушкоджень за зазначених обставин за матеріалами кримінального провадження. [PERSON] 09.01.2020 року слідчим СВ Погребищенського ВП Калинівського ВП ГУНП у Вінницькій області Варнавою Лілією Анатоліївною у рамках кримінального провадження № 12019020270000254 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення відносно [PERSON] , передбаченого ч. 2 ст. 125 КК України. Вироком Погребищенського районного суду Вінницької області від 10.06.2020 року в справі №143/98/20 [PERSON] визнано винуватою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 125 Кримінального кодексу України, та призначено покарання у виді штрафу в розмірі ста (100) неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 1700 (одна тисяча сімсот) гривень. Ухвалою Вінницького апеляційного суду від 17.08.2020 року вирок Погребищенського районного суду Вінницької області від 10.06.2020 року залишено без змін. Вказує, що кримінальним правопорушенням відповідачка завдала позивачці матеріальну шкоду на загальну суму 15 000 грн. 00 коп., яка виражається у витратах на придбання медичних препаратів під час лікування у Погребищенській центральній районній лікарні Вінницької області та в подальшому вдома за місцем свого проживання, іншими необхідними витратами на оплату послуг таксі в ході проведення досудового розслідування до Козятинського міжрайонного відділення обласного бюро судової медичної експертизи при Міністерстві охорони здоров`я. \~ \~ \~ \~ \~ Крім\~того,\~діями відповідачки\~їй також\~завдано моральну\~шкоду,\~яка полягає\~у фізичному болю та стражданнях, яких вона зазнала у зв`язку з ушкодженням здоров`я. Розмір заподіяної їй моральної шкоди оцінює у 70000 грн. 00 коп. З огляду на наведені обставини, та посилаючись на положення ст.ст.15, 16, 22, 23, 1166, 1167 ЦК України, просить стягнути із [PERSON] на її користь майнову (матеріальну) шкоду в розмірі 15000 грн. 00 коп., моральну шкоду у розмірі 70000 грн. 00 коп. Ухвалою судді від 08.10.2020 року провадження у справі відкрито за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін. Відповідачка направила до суду відзив, в якому просила у задоволенні позову [PERSON] про відшкодування моральної та матеріальної шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, відмовити. Дослідивши матеріали справи, встановивши характер спірних правовідносин, що склалися між сторонами, та предмет їх правового регулювання, суд дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню. Так, судом встановлено, що вироком Погребищенського районного суду Вінницької області від 10.06.2020 року [PERSON] визнано винною у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 125 КК України,\~та призначено\~покарання у\~виді штрафу\~в розмірі\~100\~(ста)\~неоподаткованих мінімумів\~доходів громадян\~,\~що становить\~1700\~(одну\~тисячу сімсот)\~гривень 00\~коп. Ухвалою Вінницького апеляційного суду від 17.08.2020 року вирок Погребищенського районного суду Вінницької області від 10.06.2020 року залишено без змін ( а.с. 7-10). За змістом ч.6 ст.82 ЦПК України вирок суду в кримінальному провадженні, який набрав законної сили, є обов`язковим для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. Вказаним вироком суду встановлено, що протягом досить тривалого часу між [PERSON] , [INFO] , жителькою [ADDRESS] , та [PERSON] , [INFO] , жителькою [ADDRESS] , на ґрунті раніше виниклих неприязних відносин, продовжуються конфлікти. Так, 01.11.2019 року біля 12 год., під час перебування у сільському будинку культури с. Андрушівка ,Погребищенського району, Вінницької області, між [PERSON] та [PERSON] знову виник конфлікт, в результаті якого останні шарпали один одного за верхній одяг та виражалися словами нецензурної лайки. 02.11.2019 року близько 08 год. 00 хв. [PERSON] , проходячи повз домогосподарства по [ADDRESS] , в якому проживає [PERSON] , побачила останню та знову спровокувала конфлікт. В ході розпалу даного конфлікту [PERSON] на ґрунті виниклих раніше неприязних відносин, умисно, з метою заподіяння тілесних ушкоджень, нанесла [PERSON] два удари по черзі дерев`яною палицею, один з яких було нанесено в область голови, а другий в область правої руки, так як [PERSON] прикрила руками свою голову. В результаті нанесених ударів [PERSON] , згідно з висновком судово-медичної експертизи №180 від 19.12.2019 року отримала тілесні ушкодження у виді закритої черепно-мозкової травми у вигляді струсу головного мозку, підшкірна гематома в лобовій ділянці, синці в обох очних ділянках, де закрита черепно-мозкова травма у вигляді струсу головного мозку є легким тілесним ушкодженням, що спричинили короткочасний (понад 6 діб, не більше 21 доби) розлад здоров`я, а підшкірна гематома в лобовій ділянці, синці мали незначні скороминущі наслідки, тривалістю не більше, як шість днів, відносяться до легких тілесних ушкоджень. Відповідно до ч. 1\~ст. 4 ЦПК України\~кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Статтею 16 ЦК України\~також передбачено, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів, зокрема, можуть бути: відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; відшкодування моральної (немайнової) шкоди. Відповідно до\~ст.22 ЦК України\~особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Статтею 1166 ЦК України\~встановлено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. \~ \~ \~ \~Згідно\~ст.1177 ЦК України\~шкода, завдана фізичній особі, яка потерпіла від кримінального правопорушення, відшкодовується відповідно до закону. Згідно із роз`ясненнями, викладеними в п. 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 27.03.1992 № 6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовом про відшкодування шкоди», розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. За ч.1 ст.76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. В ч.2 ст.77 ЦПК України обумовлено, що предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. За правилами частин 1, 5 ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Позивачкою не надано будь-яких доказів, які б підтверджували заявлені нею позовні вимоги про стягнення із відповідачки матеріальної шкоди, пов`язаної із витратами на лікування та на послуги таксі, на загальну суму 15000 грн. 00 коп. Зважаючи на викладене, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні позовних вимог в цій частині. Разом із цим, звертаючись із позовом в суд, позивачка мотивувала свої позовні вимоги про відшкодування моральної шкоди тією обставиною, що неправомірними діями відповідачки їй було завдано немайнових втрат, спричинених моральними, фізичними стражданнями, які призвели до негативних змін в її житті. При цьому позивачка зазначила, що в момент протиправних дій відповідачки та після цих подій вона перенесла значний фізичний біль, пережила емоційний стрес, який супроводжувався почуттям розгубленості, тривоги, безпомічності, страхом за своє здоров`я та життя. Ураховуючи викладене, позивачка оцінює завдану їй моральну шкоду у розмірі 70000 грн. 00 коп. Вирішуючи питання щодо наявності правових підстав для стягнення із відповідачки на користь позивачки завданої їй моральної шкоди в обумовленому розмірі та з наведених у позові підстав, суд виходить із наступного. Підставами виникнення цивільних прав та обов`язків є, зокрема, завдання моральної шкоди іншій особі (пункт 3 частини другої\~статті 11 ЦК України). Відшкодування шкоди - один з найважливіших інститутів сучасної правової науки. У законодавстві України передбачено два види шкоди, що підлягає відшкодуванню - шкоду матеріальну і шкоду моральну. Способом захисту цивільних прав та інтересів може бути відшкодування моральної (немайнової) шкоди (пункт 9 частини другої\~статті 16 ЦК України). Особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Норми частин 2 та 3\~ст.23 ЦК України\~передбачають, що моральна шкода полягає у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Як роз`яснено в пунктах 3,9 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995 року № 4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Відповідно до чинного законодавства моральна шкода може полягати, зокрема: у приниженні честі, гідності, у порушенні нормальних життєвих зв`язків через неможливість продовження активного громадського життя, порушенні стосунків з оточуючими людьми, при настанні інших негативних наслідків. Розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав\~\~позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. Зокрема, враховуються стан здоров`я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, ступінь зниження престижу, ділової репутації, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану, добровільне - за власною ініціативою чи за зверненням потерпілого - спростування інформації редакцією засобу масової інформації. При цьому суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості. Беручи до уваги наведені в позові доводи щодо підстав та розміру заподіяної [PERSON] моральної шкоди, зважаючи на характер та обставини вчинення відносно неї протиправних дій [PERSON] , глибину, тривалість та істотність фізичних та душевних страждань, ступінь вини особи, яка завдала шкоди, та ураховуючи вимоги розумності і справедливості, суд вважає, що на користь позивачки підлягає стягненню із відповідачки завдана їй моральна шкода в розмірі 5000 (п`ять тисяч) грн. 00 коп. Відтак, позовні вимоги про відшкодування моральної шкоди підлягають частковому задоволенню. В ч.1 ст.1 ЗУ "Про судовий збір" визначено, що судовий збір - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат. \~ \~ \~ \~ В\~силу п.2\~ч.1\~ст.5 ЗУ "Про судовий збір" від сплати\~судового збору\~звільняються позивачі - у справах про відшкодування шкоди, заподіяної каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я. На підставі п.6\~ ч.1 ст.5 ЗУ "Про судовий збір"\~від сплати\~судового збору\~звільняються позивачі - у справах про відшкодування матеріальних збитків, завданих внаслідок вчинення кримінального правопорушення. \~ \~ Системний\~аналіз наведених\~положень чинного\~законодавства дає\~підстави для\~висновку,\~що від\~сплати судового\~збору звільняються позивачі\~у справах\~про відшкодування\~будь-якої\~шкоди (матеріальної,\~моральної),\~заподіяної ушкодженням\~здоров`я внаслідок\~вчинення кримінального\~правопорушення. Згідно із ч.1 ст.141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. За правилами ч.6 ст.141 ЦПК України якщо сторону, на користь якої ухвалено рішення, звільнено від сплати судових витрат, з другої сторони стягуються судові витрати на користь осіб, які їх понесли, пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог, а інша частина компенсується за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. \~ \~ \~За змістом\~частин 1,\~3\~ст.9\~ЗУ "Про\~судовий збір"\~кошти судового\~збору спрямовуються\~на забезпечення\~здійснення судочинства\~та функціонування\~органів судової\~влади,\~а також\~на забезпечення\~архітектурної доступності\~приміщень судів,\~доступності інформації,\~що розміщується\~в суді,\~для осіб\~з інвалідністю\~та інших\~маломобільних груп\~населення. Зважаючи\~на те,\~що внаслідок\~розгляду даної\~справи державою\~Україна понесено\~певні матеріальні\~витрати,\~які полягають\~у неодержаному\~судовому зборі,\~який мав\~би бути\~спрямований на забезпечення здійснення судочинства та функціонування органів судової влади, то держава Україна є особою, яка понесла судові витрати, в розумінні норми ч.6 ст.141 ЦПК України,. За змістом підпункту 1 пункту 1 ч.2 ст.4 ЗУ "Про судовий збір" за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана до суду фізичною особою, справляється судовий збір в розмірі 1 відсотка ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Отже, зважаючи на часткове задоволення позовної заяви майнового характеру, та ураховуючи, що відповідно до положень ЗУ «Про Державний бюджет України на 2020 рік» розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб з 01.01.2020 року становить 2102 грн. 00 коп., з відповідачки на користь держави слід стягнути судові витрати в розмірі 840 грн. 40 коп.

Outcome: partial