Jurisdiction: civil
Date: 2014-06-03 00:00:00

[PERSON], [PERSON] звернулися до суду із заявою про перегляд у зв'язку з нововиявленими обставинами рішення Вінницького міського суду Вінницької області від 25.11.2013 року у цивільній справі №127/20666/13-ц за позовом [PERSON], [PERSON] до Вінницької міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Перша вінницька державна нотаріальна контора про визнання права власності на квартиру, мотивуючи заяву тим, що рішенням Вінницього міського суду Вінницької області в позові [PERSON], [PERSON] до Вінницької міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Перша вінницька державна нотаріальна контора про визнання права власності на квартиру - відмовлено. Ухвалою Апеляційного суду Вінницької області від 03.02.2014 року апеляційну скаргу позивачів відхилено, рішення Вінницького міського суду Вінницької області від 25.11.2013 року залишено без змін. Заявник [PERSON] вважає, що вказане рішення підлягає перегляду за нововиявленими обставинами, оскільки існують обставини, що мають істотне значення для справи, тобто ті обставини, що пов'язані з матеріалами справи, яка розглянута судом та впливають на оцінку вже досліджених ним доказів і мають, таким чином, значення для об'єктивного розгляду спору. Зокрема, суд першої, другої інстанції, відмовляючи у задоволені позову, зазначив, що позивачами не надано доказів про те. що їх мати [PERSON] сплатила всю суму пайового внеску до житлово-будівельного кооперативу на квартиру [ADDRESS] і стала її власником. На час розгляду справи йому не було і не могло бути відомо, про існування письмових доказів сплати його матір'ю [PERSON] всієї суми пайового внеску. Він вважав, що такі докази втрачені. Весь час судового розгляду він намагався знайти документи про внесення [PERSON] пайового внеску до житлово-будівельного кооперативу. Після винесення ухвали Апеляційним судом Вінницької області він звертався в різні архіви та установи Вінницької області. За зверненням в відомчий архів Департаменту міського господарства, йому була надана архівна довідка від 20.02.2014 року з відповідними даними та рекомендацією звернутись в ЖЕК за місцем проживання. Після того, як він надав довідку №с-18-5008/1-18 від 20.02.2014 року в ЖЕК №12 такі документи були знайдені. Відповідно до довідки ЖЕК №12 від 26.02.2014 року .№62 член кооперативу [PERSON] повністю виплатила пай в сумі 5 738 крб. за 2-х кімнатну кооперативну квартиру [ADDRESS]. Довідка видана на підставі архівної довідки та первинних документів про оплату пайових внесків. Про те, що [PERSON] повністю виплатила пай в сумі 5 738 крб. за 2-х кімнатну кооперативну квартиру [ADDRESS] і що цьому може бути документальне підтвердження, не було і не могло бути відомо йому на час розгляду справи і є нововиявленою обставиною, яка чітко свідчить про набуття права власності матір'ю на спірну квартиру. Просить переглянути за нововиявленими обставинами рішення Вінницького міського суду Вінницької області від 25.11.2013 року, скасувати дане рішення. Уточнили заявлені позовні вимоги та просять визнати за [PERSON] право власності на 1/2 частку квартири [ADDRESS] в порядку спадкування за законом після смерті матері, визнати за [PERSON] право власності на 1/2 частку квартири [ADDRESS] в порядку спадкування за законом після смерті матері. В судовому засіданні представник заявника [PERSON] - [PERSON] підтримав заяву про перегляд судового рішення у зв'язку з нововиявленими обставинами з наведених у заяві підстав, просить заяву задовольнити та скасувати рішення Вінницького міського суду Вінницької області від 25.11.2013 року, крім того, уточнив заявлені позовні вимоги та просить визнати за кожним із позивачів право власності на 1/2 частку квартири [ADDRESS] в порядку спадкування за законом після смерті матері. Судові витрати просить залишити без відшкодування. Представник третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Першої вінницької державної нотаріальної контори [PERSON] в судовому засіданні пояснила, що постановою нотаріуса Першої вінницької державної нотаріальної контори від 22.08.2013 року, [PERSON] відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на квартиру [ADDRESS], оскільки правовстановлюючі документи на вказану нерухомість на ім'я померлої були відсутні. Інших спадкоємців, крім позивачів, встановлено не було. Зазначила, що іншим шляхом позивачі не мають можливості успадкувати майно після смерті своєї матері. Не заперечує проти задоволення заяви та позову. Позивач [PERSON] в судове засідання не з'явилася, хоча своєчасно повідомлялася судом про час і місце розгляду справи, про причини неявки суд не повідомила, заяви про розгляд справи у її відсутності не надала. Представник відповідача Вінницької міської ради [PERSON] в судове засідання не з'явилася, надавши заяву про розгляд справи без її участі, при розгляді справи покладається на розсуд суду. Неявка цих осіб, відповідно до ч. 1 ст. 365 ЦПК України не є перешкодою для розгляду заяви. Розглянувши матеріали заяви, заслухавши пояснення учасників процесу, дослідивши надані докази, оглянувши в судовому засіданні матеріали цивільної справи №127/20666/13-ц, суд приходить до висновку, що заява є обґрунтованою та підлягає задоволенню з наступних підстав. В судовому засіданні встановлено, що в 29.08.2013 року [PERSON], [PERSON] звернулися з позовом до Вінницької міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Перша вінницька державна нотаріальна контора про визнання права власності на квартиру, мотивуючи позов тим, що згідно рішення виконкому Вінницької міської Ради депутатів і трудящих №586 від 10 серпня 1974 року їх мати [PERSON], як член житлово-будівельного кооперативу №37 одержала ордер на заселення квартири [ADDRESS], що складається з двох кімнат загальною площею 47,32 кв.м. Відповідно до рішення виконавчого комітету Вінницької міської ради Народних депутатів від 04.06.1987 року за №200 було здійснено перенумерацію будинковолодінь міста Вінниці. Відтак, багатоквартирний житловий будинок по по [ADDRESS] отримав новий номер [NUMBER], а в подальшому [ADDRESS] було перейменовано в [ADDRESS] Однак, оригінал ордеру на заселення квартири та його копії було втрачено, але зі змісту листа УЖСК 2 від 30.09.1993 року за вих. №909 вбачається, що [PERSON] володіла квартирою квартирою [ADDRESS] що в певній мірі також доводить факт одержання вказаної квартири, що також підтверджується довідками з ЖЕК №12 від 10.09.2012 року №С-363 та іншими наявними документами. Внески за квартиру вносились на розрахунковий рахунок ЖСК №37, в подальшому будинок було передано на баланс Укрупненого житлово-будівельного кооперативу по експлуатації №2, у зв'язку з чим, внески уже відповідно сплачувались на рахунок цієї організації. Далі будинок було передано на баланс ЖЕКу №10, а потім ЖЕКу №12. Однак, всі оригінали квитанцій про сплату пайових внесків із розрахунковими книжками після їх закінчення передавались в той ЖЕК на балансі якого знаходився будинок, у зв'язку з чим були втрачені, та не представлялось можливості оформити їх матері право власності. [INFO] року їх мати померла. 18.10.2012 року, 26.06.2013 року та 22.08.2013 року вони звертались в Першу вінницьку державну нотаріальну контору для оформлення спадщини, зокрема спірної квартири, однак, у видачі свідоцтва про право на спадщину їм було відмовлено, у зв'язку з тим, що ними не було подано правовстановлюючих документів на квартиру. У звязку з тим, що оскільки в свій час не було оформлено право власності на кооперативну квартиру, а на теперішній час за відсутністю відповідних документів житлово-будівельного кооперативу вважають, що вони позбавлені можливості оформити у встановленому порядку своє законне право власності на кооперативну квартиру чи успадкувати її. Рішенням Вінницького міського суду Вінницької області від 25.11.2013 року у цивільній справі №127/20666/13-ц за позовом [PERSON], [PERSON] до Вінницької міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Перша вінницька державна нотаріальна контора про визнання права власності на квартиру в позові було відмовлено. Ухвалою Апеляційного суду Вінницької області від 03.02.2014 року апеляційну скаргу позивачів відхилено, рішення Вінницького міського суду Вінницької області від 25.11.2013 року залишено без змін. Як вбачається з рішення Вінницького міського суду Вінницької області від 25.11.2013 року у цивільній справі №127/20666/13-ц, рішення мотивоване тим, що позивачами не надано доказів про те, що їх мати [PERSON] сплатила всю суму пайового внеску до житлово-будівельного кооперативу на квартиру [ADDRESS] і стала її власником. Згідно ст. 361 ЦПК України рішення або ухвала суду, якими закінчено розгляд справи, що набрали законної сили, а також судовий наказ можуть бути переглянуті у зв'язку з нововиявленими обставинами. Необхідними умовами наявності нововиявлених обставин, визначених пунктом 1 частини 2 статті 361 ЦПК України є те, що істотні для справи обставини існували на час розгляду справи; ці обставини не могли бути відомі заявникові на час розгляду справи; вони входять до предмета доказування у справі та могли вплинути на висновки суду про права та обов'язки осіб, які беруть участь у справі. Істотними є обставини, які могли вплинути на вирішення справи і рішення суду. Нововиявлені обставини мають підтверджуватися фактичними даними (доказами), що в установленому порядку спростовують факти, покладені в основу судового рішення. Відповідно до роз'яснень, даних в п. 3, 4 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 30 березня 2012 року № 4 "Про застосування цивільного процесуального законодавства при розгляді судових рішень у зв'язку з нововиявленими обставинами", нововиявлені обставини - це юридичні факти, які мають істотне значення для розгляду справи та існували на час розгляду справи, але не були і не могли бути відомі заявнику, а також обставини, які виникли після набрання судовим рішенням законної сили та віднесені законом до нововиявлених обставин (ч. 2 ст. 361 ЦПК України). Cуд має право скасувати судове рішення у зв'язку з нововиявленими обставинами лише за умови, що ці обставини можуть вплинути на юридичну оцінку обставин, здійснену судом у судовому рішенні, що переглядається. Згідно ч. 3 ст. 60 ЦПК України доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі та щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виник спір, а тому підставою для скасування судового рішення є не всі невідомі на час розгляду справи обставини, а лише ті, які входять до предмета доказування у справі. Як встановлено в судовому засіданні, [PERSON] померла [INFO] року в м. Вінниці, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER]. Із оглянутої в судовому засіданні копії спадкової справи № 1001/2012 до майна померлої [INFO] року [PERSON], яку було заведено в Першій вінницькій державній нотаріальній конторі, вбачається, що [PERSON] звернувся із заявою про прийняття спадкового майна після смерті матері [PERSON] у встановлений законом шестимісячний строк. Крім того, повідомив, що є інший спадкоємець, передбачений законом - [PERSON] Як вбачається із постанови нотаріуса Першої вінницької державної нотаріальної контори від 22.08.2013 року, [PERSON] відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на квартиру [ADDRESS], оскільки правовстановлюючі документи на вказану нерухомість на ім'я померлої відсутні. Згідно із свідоцтва про народження [PERSON], яка народилася [INFO] року, її батьком є [PERSON], матір'ю є [PERSON], що підтверджується свідоцтвом про народження серії [NUMBER]. Згідно із свідоцтва про народження [PERSON], який народився [INFO] року, його батьком є [PERSON], матір'ю є [PERSON], що підтверджується свідоцтвом про народження серії [NUMBER]. З листа Комунального підприємства "Вінницьке міське бюро технічної інвентаризації" від 17.10.2012 року №4799 вбачається, що згідно матеріалів інвентаризаційної справи №14834 станом на 04.10.2012 року реєстрація права приватної власності на квартиру [ADDRESS] не проводилась. З архівної довідки Департаменту міського господарства Вінницької міської ради №С-18-5008/1-18 від 20.02.2014 року вбачається, що згідно з архівними документами по житлово-будівельному кооперативу №37 м. Вінниці, які зберігаються у відомчому архіві Департаменту міського господарства, встановлено, що згідно з рішенням виконкому Вінницької міської ради народних депутатів від 10.08.1974 року №586 затверджений список членів ЖБК №37, згідно якого надані квартири і видані ордери на заселення 119 квартир в будинку по [ADDRESS] в тому числі надана двохкімнатна квартира [NUMBER] [PERSON]. Загальна вартість квартири [ADDRESS] склала 5 738 крб. 00 коп. Обов'язковий пайовий внесок 40% від вартості квартири склав 2 238 крб. 00 коп., який [PERSON] було сплачено до 10.06.1973 року, протокол №1 загальних зборів членів ЖБК №37 від 24.05.1973 року. Як вбачається з довідки Міського комунального підприємства "Житлово-експлуатаційна контора №12" від 26.02.2014 року №63, [PERSON] повністю внесла пай в сумі 5 738 крб. в цінах забудови 1973 року за двохкімнатну кооперативну квартиру [ADDRESS]. Дану обставину позивачі вважають нововиявленою. Згідно ст. ст. 1216 - 1218, 1222-1224, 1233 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини. Право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. Відповідно до ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Як встановлено в судовому засіданні позивачі є спадкоємцями першої черги після смерті матері [PERSON] Відповідно до ч. 1 ст. 1267 ЦК України частки у спадщині кожного із спадкоємців за законом є рівними. Відповідно до ч.1 ст.16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Одним із способів захисту цивільних прав, передбачених ч.2 ст.16 ЦК України є визнання права. Отже, на підставі викладеного суд зазначає, що згідно положень ст. ст. 1216 - 1218 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Отже, до складу спадщини входять права та обов'язки, носієм яких за життя був сам спадкодавець і які належали йому на законних підставах. Згідно глав 13-14 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 р. №296/5, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 22 лютого 2012 р. за № 282/20595 нотаріус відмовляє у вчиненні нотаріальної дії, якщо: вчинення такої дії суперечить законодавству України; не подано відомості (інформацію) та документи, необхідні для вчинення нотаріальної дії; дія підлягає вчиненню іншим нотаріусом або посадовою особою, яка вчиняє нотаріальні дії; є сумніви у тому, що фізична особа, яка звернулася за вчиненням нотаріальної дії, усвідомлює значення, зміст, правові наслідки цієї дії, або є підозра в тому, що ця особа діє під впливом насильства; з проханням про вчинення нотаріальної дії звернулась особа, яка в установленому порядку визнана недієздатною, або уповноважений представник не має необхідних повноважень; правочин, що укладається від імені юридичної особи, суперечить цілям, зазначеним у її статуті чи положенні, або виходить за межі її діяльності; особа, яка звернулася з проханням про вчинення нотаріальної дії, не внесла плату за її вчинення; особа, яка звернулася з проханням про вчинення нотаріальної дії, не внесла встановлені законодавством платежі, пов'язані з її вчиненням; в інших випадках, передбачених Законом. Нотаріус на вимогу особи, якій відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, зобов'язаний викласти причини відмови в письмовій формі і роз'яснити порядок її оскарження. У цих випадках нотаріус протягом трьох робочих днів виносить постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії. У постанові про відмову зазначаються, зокрема, причини відмови у вчиненні нотаріальної дії з посиланням на чинне законодавство; порядок і строки оскарження відмови з посиланням на норми цивільного процесуального законодавства. Нотаріусу забороняється безпідставно відмовляти у вчиненні нотаріальної дії. Нотаріальна дія або відмова у її вчиненні, нотаріальний акт оскаржуються до суду. Право на оскарження нотаріальної дії або відмови у її вчиненні, нотаріального акта має особа, прав та інтересів якої стосуються такі дії чи акти. Відповідно до роз'яснень, які містяться в п. 23 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року № 7 "Про судову практику у справах про спадкування" свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду шляхом оскарження дій нотаріуса за правилами позовного провадження. Якщо нотаріусом обґрунтовано відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, лише тоді виникає цивільно-правовий спір, що підлягає розглядові у позовному провадженні. В судовому засіданні позивачами доведена відсутність умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину та підтверджена належними доказами, а саме, відмовою нотаріуса у видачі свідоцтва про право на спадщину. Крім того, суд зазначає, що відповідно до ч. ч. 1, 3 ст. 384 ЦК України будинок, споруджений або придбаний житлово-будівельним (житловим) кооперативом, є його власністю. У разі викупу квартири член житлово-будівельного (житлового) кооперативу стає її власником. Відповідно до ч.ч. 1, 3 ст. 15 Закону України "Про власність" член житлового, житлово-будівельного, дачного, гаражного чи іншого кооперативу або товариства, який повністю вніс свій пайовий внесок за квартиру, дачу, гараж, іншу будівлю або приміщення, надані йому в користування, набуває права власності на це майно. Громадянин, який став власником цього майна, має право розпоряджатися ним на свій розсуд: продавати, обмінювати, здавати в оренду, укладати інші угоди, не заборонені законом. Відповідно до роз'яснень, які містяться в п. 8 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року № 7 "Про судову практику у справах про спадкування" якщо спадкодавець повністю вніс пайовий внесок, до складу спадщини включається відповідна квартира, дача, гараж, садовий будинок, інші будівлі та споруду. Позивачі надали до суду належні докази того, що їх мати сплатила всю суму пайового внеску житлово-будівельного кооперативу на спірну квартиру і в неї за життя виникло право власності на квартиру, однак право власності не було нею належним чином оформлено. Суд зазначає, що право власності спадкоємця на спадкове майно підлягає захисту в судовому порядку шляхом його визнання у разі, якщо таке право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності. Суд зазначає, що визнання права власності на спадкове майно в судовому порядку є винятковим способом захисту, що має застосовуватися, якщо існують перешкоди для оформлення спадкових прав у нотаріальному порядку. Враховуючи викладене, суд дійшов до висновку що заява є обгрунтованою, заявником доведено, що вказана ним обставина могла вплинути на розгляд справи та рішення в ній, тому суд приходить до висновку, що заяву слід задовольнити. Крім того, враховуючи вищезазначені положення законодавства, а також те, що права позивачів, як спадкоємців, не можуть бути реалізовані шляхом звернення до нотаріальної контори, суд приходить до висновку, що позовні вимоги є обґрунтованими та підлягають задоволенню. Відповідно до статті 365 ЦПК України заява про перегляд судового рішення у зв'язку з нововиявленими обставинами розглядається у судовому засіданні. Розглянувши заяву, суд може скасувати судове рішення, що переглядається, і прийняти нове судове рішення або залишити заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами без задоволення. Згідно ст. 4 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законами України. Відповідно до ч. 1 ст. 11 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Згідно ч. 1, п.2 ч. 2 ст. 16 ЦК України, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Відповідно до ст. ст. 10, 60 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Сторони та інші особи, які беруть участь у справі, мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Доказування підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. На підставі викладеного, враховуючи обставини справи, надані сторонами докази, з урахуванням встановлених судом нововиявлених обставин, суд приходить до висновку, що заяву [PERSON] про перегляд у зв'язку з нововиявленими обставинами рішення Вінницького міського суду Вінницької області від 25.11.2013 року у цивільній справі №127/20666/13-ц за позовом [PERSON], [PERSON] до Вінницької міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Перша вінницька державна нотаріальна контора про визнання права власності на квартиру слід задовольнити, позов [PERSON], [PERSON] до Вінницької міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Перша вінницька державна нотаріальна контора про визнання права власності на квартиру слід задовольнити та визнати за [PERSON] право власності на 1/2 частку квартири [ADDRESS] в порядку спадкування за законом після смерті матері [PERSON], яка померла [INFO] року в м. Вінниці, визнати за [PERSON] право власності на 1/2 частку квартири [ADDRESS] в порядку спадкування за законом після смерті матері [PERSON], яка померла [INFO] року в м. Вінниці. Відповідно до ч. 1 ст. 88 ЦПК України стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати. При вирішені питання щодо розподілу судових витрат, суд враховує думку представника заявника, який просить судові витрати залишити без відшкодування та приходить до висновку, що судові витрати слід залишити без відшкодування. На підставі викладеного,

Outcome: approved