Jurisdiction: civil
Date: 2020-09-08 00:00:00

Позивач [PERSON] звернувся до Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області із позовною заявою\~до відділу Державного архітектурно-будівельного контролю Тернопільської міської ради, третя особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Тернопільська міська рада про визнання протиправним та скасування наказу № 160 від 14 серпня 2918 року відділу Державного архітектурно-будівельного контролю Тернопільської міської ради та зобов`язання вчинити дії щодо відновлення запису про реєстрацію декларації про готовність до експлуатації об`єкта від 13.07.2018 року №ТП141181940299 «Будівництва індивідуального житлового будинку за адресою: [ADDRESS] у єдиному реєстрі дозвільних документів Державної архітектурно-будівельної інспекції України». В обґрунтування своїх вимог посилається на наступне. 13.07.2018 року відділом ДАБК Тернопільської міської ради було зареєстровано Декларацію про готовність до експлуатації об`єкта, що за класом наслідків (відповідальності) належить до об`єктів з незначними наслідками за №ТП 141181940299 об`єкт "Будівництво індивідуального житлового будинку, за адресою: [ADDRESS] . 24.07.2018 року на підставі вказаної декларації про готовність об`єкта до експлуатації проведено державну реєстрацію права власності на житловий будинок. 14.08.2018 року відділом ДАБК Тернопільської міської ради прийнято наказ №160 "Про скасування реєстрації декларації про готовність до експлуатації об`єкта, що за класом наслідків (відповідальності) належить до об`єктів з незначними наслідками (СС1)". Зазначив, що про існування зазначеного наказу йому стало відомо 10.10.2019 року у зв`язку з ознайомленнями з матеріалами цивільної справи за позовом Тернопільської міської ради до нього про скасування реєстрації права власності на вказаний житловий будинок. Посилаючись на те, що скасування реєстрації декларації про готовність об`єкта до експлуатації може застосовуватися уповноваженим органом виключно у разі повідомлення у цій декларації недостовірних даних, які дають підстави вважати об`єкт самочинним будівництвом, чого не було встановлено відповідачем, у зв`язку з чим позивач просив задовольнити його вимоги. Ухвалою судді від 02 лютого 2020 року відкрито провадження по справі та призначено її до судового розгляду за правилами загального позовного провадження. Представник позивача [PERSON] \~ адвокат\~Равлів М.І. в судовому засіданні позовні вимоги підтримала в повному обсязі та не заперечила щодо заочного розгляду справи. Представник відповідача Відділу Державного\~архітектурно-будівельного\~контролю Тернопільської\~міської радиповторно у судове засідання не з`явився, не повідомивши про причини неявки, хоча належним чином був повідомлений про дату, час та місце розгляду справи. За вказаних обставин судом постановлено ухвалу про заочний розгляд справи, тому згідно з ч. 4 ст. 223, ст. 280 ЦПК України слід ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів та відповідно до вимог ч. 1 ст. 281 ЦПК України. Представник третьої особи,\~що не\~заявляє самостійних\~вимог Тернопільської міської\~ради у судове засідання не з`явився із невідомих суду на те причин, хоча про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином. Суд, дослідивши та оцінивши зібрані у справі докази, встановив такі обставини: \~ \~ \~ \~13.07.2018 року відділом ДАБК Тернопільської міської ради було зареєстровано Декларацію про готовність до експлуатації об`єкта, що за класом наслідків (відповідальності) належить до об`єктів з незначними наслідками за №ТП 141181940299 об`єкт "Будівництво індивідуального житлового будинку, за адресою: [ADDRESS] . 24.07.2018 року на підставі вказаної декларації про готовність об`єкта до експлуатації проведено державну реєстрацію права власності на житловий будинок за [PERSON] , що підтверджується Витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності № 132192549 від 26.07.2018 року. 03 серпня 2018 року [PERSON] звернувся до Начальника відділу Державного архітектурно-будівельного контролю Тернопільської міської ради Горішного М.В. із заявою про скасування декларації про готовність об`єкта до експлуатації «Будівництво індивідуального житлового будинку за адресою [ADDRESS] ». 14.08.2018 року відділом ДАБК Тернопільської міської ради прийнято наказ №160 "Про скасування реєстрації декларації про готовність до експлуатації об`єкта, що за класом наслідків (відповідальності) належить до об`єктів з незначними наслідками (СС1)". Вказаним наказом скасовано реєстрацію декларації про готовність до експлуатації об`єкта, що за класом наслідків належить до об`єктів з незначними наслідками (CCI) від 13 липня 2018 року за № ТП 141181940299 об`єкт «Будівництво індивідуального житлового будинку, за адресою: [ADDRESS] ». Пунктом 2 вказаного наказу наказано Головному спеціалісту з надання адміністративних послуг [PERSON] направити наказ до Державної архітектурно-будівельної інспекції України для вилучення відомостей щодо декларації про готовність до експлуатації об`єкта, що за класом наслідків належить до об`єктів з незначними наслідками (CCI) від 13 липня 2018 року за № 141181940299 з Єдиного реєстру отриманих повідомлень про початок виконання підготовчих та будівельних робіт, реєстрованих декларацій про початок виконання підготовчих і будівельних робіт, виданих дозволів на виконання будівельних робіт, зареєстрованих декларацій про готовність об`єкта до експлуатації та виданих сертифікатів, відмов у реєстрації таких декларацій та у видачі таких дозволів і сертифікатів у термін до 14 серпня 2018 року та протягом трьох робочих днів з дня її скасування повідомити замовника. \~ \~ \~ \~Позивач зазначає, що про існування зазначеного наказу йому стало відомо 10.10.2019 року у зв`язку з ознайомленнями з матеріалами цивільної справи за позовом Тернопільської міської ради до нього про скасування реєстрації права власності на вказаний житловий будинок, жодних доказів на спростування даних обставин відповідачем не подано, а судом не здобуто. \~ \~ \~ \~Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. \~ \~ \~ \~Пунктом 2 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553 встановлено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням: вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, державних стандартів і правил, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції; порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт (далі - загальні та (або) спеціальні журнали), виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи; інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об`єкта будівництва. Відповідно до пункту 5 вказаного Порядку державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом. Як сладує з п.п. 6, 7 Порядку № 553 плановою перевіркою вважається перевірка, що передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджується керівником відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю. Позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Підставами для проведення позапланової перевірки є, окрім іншого, вимога правоохоронних органів про проведення перевірки. Пунктом 16 зазначеного Порядку № 553 встановлено, що за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою інспекції складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком. Відповідно до пункту 17 Порядку № 553 У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис). У приписі обов`язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком. Згідно з пунктом 9 Порядку № 553, Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва. У разі виявлення факту самочинного будівництва об`єкта, щодо якого неможливо встановити суб`єкта містобудування, який будує чи збудував такий об`єкт, перевірка проводиться із залученням представників органів місцевого самоврядування та органів Національної поліції. Документи, оформлені за результатами такої перевірки, надсилаються до відповідного органу внутрішніх справ для встановлення особи суб`єкта містобудування. У випадку, коли суб`єкти містобудування або його представники, які будують або збудували об`єкт будівництва та були належним чином повідомлені про дату і час проведення перевірки, не прибули на об`єкт будівництва для проведення перевірки, перевірка проводиться із залученням представників органів місцевого самоврядування. Виходячи із системного аналізу наведених правових положень, можна дійти до висновку про те, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у формі планових і позапланових перевірок, за його результатами посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки, а у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності. \~ \~ \~ \~Заява [PERSON] від 03 серпня 2018 року на підставі якої було скасовано реєстрацію вказаної декларації не є формою державного архітектурно-будівельного контролю, а тому не може бути підставою для прийняття рішення про скасування реєстрації декларацій. Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом у постанові від 14 березня 2018 року у справі № 814/1914/16. \~ \~ \~ \~Так, механізм здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду встановлено Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19.08.2015 №698. Пунктами 23-29 Порядку № 698 визначено, що: за результатами планової або позапланової перевірки посадова особа ДІМ, який проводив перевірку, складає акт перевірки за формою згідно з\~додатком 4. Акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається об`єкту нагляду, другий залишається у посадової особи ДІМ, який проводив перевірку. Акт перевірки підписується посадовою особою ДІМ, який проводив перевірку, та керівником об`єкта нагляду, або його заступником, або уповноваженою керівником особою, а також фахівцями підприємств, установ, організацій, контрольних і фінансових органів, що залучалися до проведення перевірки. Якщо керівник об`єкта нагляду, щодо якого проводилася перевірка, або його заступник, або уповноважена керівником особа не погоджуються з результатами перевірки, викладеними в акті перевірки, вони мають право в акті викласти письмові пояснення, зауваження або заперечення. У разі відмови керівника об`єкта нагляду, або його заступника, або уповноваженої керівником особи підписати акт посадова особа ДІМ, який склав акт перевірки, робить відповідну відмітку у такому акті. У разі відмови в отриманні акта перевірки посадова особа ДІМ робить відповідну відмітку в такому акті і протягом двох робочих днів з дня завершення перевірки надсилає його об`єкту нагляду рекомендованим листом з описом вкладення з повідомленням про вручення за місцезнаходженням зазначеного об`єкта нагляду. У разі виявлення посадовою особою ДІМ під час проведення перевірки порушення, відповідальність за яке встановлена законом, складається протокол про правопорушення за формою, встановленою Мінрегіоном. У разі виявлення посадовою особою ДІМ під час проведення перевірки порушення, яке може бути усунуто, видається припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності (далі - припис) за формою згідно з\~додатком 5. Припис складається у двох примірниках. Один примірник надається керівнику об`єкта нагляду, або його заступнику, або уповноваженій керівником особі, другий залишається у посадової особи ДІМ, який його видав. Відповідно до п. 32 Порядку № 698, якщо рішення об`єкта нагляду порушує вимоги законодавства у сфері містобудівної діяльності, таке рішення скасовується або його дія зупиняється в разі можливості усунення виявлених порушень. Узагальнюючи вищенаведені норми, можна прийти до висновку, що єдиним і належним доказом проведеної перевірки, відповідно до п. 23-29 Порядку № 698, є складений за її результатами акт перевірки встановленої форми, а виявлені порушення повинні бути підтверджені його змістом та складеним протоколом та винесеним приписом. Отже, прийняття рішення про скасування є крайнім заходом, якій застосовується у разі неможливості усунення виявлених порушень. Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом у постанові від 11 квітня 2018 року у справі № 821/3/17. Згідно з пунктом 10 частини другої статті 16 Цивільного кодексу України одним зі способів захисту цивільних прав та інтересів може бути визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб. В силу ч. 1 ст. 21 Цивільного кодексу України, суд визнає незаконним та скасовує правовий акт індивідуальної дії, виданий органом державної влади, органом влади Автономної Республіки Крим або органом місцевого самоврядування, якщо він суперечить актам цивільного законодавства і порушує цивільні права або інтереси. Відповідно до ч. 1 ст. 393 Цивільного кодексу України в, що правовий акт органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, який не відповідає законові і порушує права власника, за позовом власника майна визнається судом незаконним та скасовується. Статтею 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Відповідне в судове засідання на спростування доводів позивача жодних доказів не було подано, а судом не здобуто. Тому, проаналізувавши в сукупності досліджені докази, встановлені ними обставини та визначені відповідно до них правовідносини сторін, враховуючи вимоги закону, які до них застосовуються, суд приходить до переконання, що внаслідок прийняття спірного наказу відповідачем було порушено право власності позивача, у зв`язку з чим суд вважає, що позов слід задовольнити та визнати протиправним та скасувати наказ № 160 Відділу державного архітектурно-будівельного контролю Тернопільської міської ради від 14 серпня 2018 року та зобов`язати Відділ державного архітектурно-будівельного контролю Тернопільської міської ради вчинити дії щодо відновлення запису про реєстрацію декларації про готовність до експлуатації об`єкта від 13.07.2018 № ТП 141181940299 «Будівництво індивідуального житлового будинку, за адресою: [ADDRESS] » в Єдиному реєстрі дозвільних документів Державної архітектурно-будівельної інспекції України. Крім того, згідно зі\~статтею 141 ЦПК України\~судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Outcome: approved