Jurisdiction: civil
Date: 2021-04-27 00:00:00

Позивач АТ КБ "Приватбанк" звернувся до суду з позовною заявою до відповідача [PERSON] , в якій просив стягнути з відповідача на користь позивача заборгованість за кредитним договором про надання банківських послуг б/н від 14.06.2018 року в розмірі 303600,00 гривень, яка складається з: заборгованості за кредитом в сумі 303600,00 грн., а також стягнути з відповідача судові витрати зі сплати судового збору в розмірі 4554,00 гривень. В обґрунтування позовних вимог зазначено, що відповідач [PERSON] звернувся до позивача АТКБ «Приватбанк» з метою отримання банківських послуг, в зв`язку з чим підписав Анкету-заяву про приєднання до умов та Правил надання банківських послуг № б/н від 14.06.2018 року, згідно якої отримав кредит у розмірі 300 000,00 грн. у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок. Шляхом підписання вказаної анкети-заяви відповідач погодився з «Умовами та правилами банківських послуг», «Тарифами», які разом з підписаною анкетою-заявою, складають Договір про надання банківських послуг та відповідно до ч.1 ст.634 ЦК України,є договором приєднання. Відповідно до Умов та правил надання банківських послуг позичальник зобов`язується погашати заборгованість за кредитом, відсотками за його використання, за перевитрати платіжного ліміту, а також оплачувати комісії на умовах, передбачених Договором. Однак в порушення взятих на себе зобов`язань за вказаним договором відповідач не виконав умови договору, в зв`язку з чим станом на 28.05.2019 утворилася заборгованість за кредитним договором в розмірі 373 017,94 грн., яка складається з заборгованості за кредитом - 303 600,00 грн.; заборгованості по процентам за користування кредитом - 65 525,63 грн.; заборгованості за пенею та комісією - 3 892,31 грн. Озивач казує, що законодавством не передбачено вимагати від боржника повернення лише повної суми заборгованості, а кредитодавець на свій розсуд може вимагати від боржника будь-яку частину суми заборгованості за кредитом. Таким чином, просять стягнути з відповідача лише заборгованість за кредитом в розмірі 303 600,00 грн. Ухвалою суду від 29.07.2019 року відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін. Відповідач скористався правом надання суду відзиву на позовну заяву та подав його до суду, який отриманий судом 27 серпня 2019 року. Згідно поданого відзиву, відповідач не погоджується в повні мірі з пред`явленими позовними вимогами та просить відмовити в їх задоволенні. В обґрунтування зазначив, що 09.06.2018 року між АТ КБ «ПриватБанк» та ним був укладений кредитний договір (Угода) №SАМDNWFС 000043031141. 09.10.2018 року він зі своєю родиною виїхав до Росії, Республіки Крим, м. Сімферополь, повернувся до України 13.10.2018 року. Коли перетнув Державний кордон увімкнув мобільний телефон, йому почали приходити СМС-повідомлення від АТ КБ «ПриватБанк» про зняття готівки з кредитної карти № [NUMBER] у період з 10.10.2018 по 12.10.2018 в банкоматах м. Запоріжжя в розмірі 242 000,00 грн. Він 12.10.2018 звернувся до Чаплинського ВП ГУНП в Херсонській області з письмовою заявою про вчинення відносно нього кримінального правопорушення. Також повідомив АТ КБ «ПриватБанк» Металургійного ВП КВП ГУНП в Дніпропетровській області з письмовою заявою про вчинення відносно нього кримінального правопорушення. Жодних дій, спрямованих на внесення наданих ним відомостей до ЄРДР та здійснення досудового слідства даним органом досудового слідства не вчинялось. На адвокатський запит від 14.03.2019 року, його представник 12.04.2019 отримав відповідь від Олександрійського ВП Дніпровського ВП ГУНП в Запорізькій області, з якої дізнався, що під час проведення перевірки за його зверненням не було отримано даних, які могли б вказувати на наявність кримінального правопорушення. 13.10.2018 року він зателефонував до АТ КБ «ПриватБанк» та повідомив, що з його карти без його згоди були зняті грошові кошти, в ході розмови оператором було заблоковано карту. На момент розмови грошові кошти вже були зняті з рахунку. Тому вважає дії АТ КБ «ПриватБанк» щодо списання коштів (зняття готівки) в сумі 242 000.00 гривень та коштів в якості комісії в сумі 6 999.00 гривень з карткового рахунку № [NUMBER] без його відома, згоди та волевиявлення є неправомірними. А транзакції від 10.10.2018 року, щодо зняття коштів у сумі 78 000,00 грн. з картки № [NUMBER] , виданої на ім`я [PERSON] - недійсними, транзакції від 11.10.2018 року, щодо зняття коштів у сумі 80 000.00 гривень з картки № [NUMBER] , виданої на ім`я [PERSON] - недійсними, транзакції від 12.10.2018 щодо зняття - коштів у сумі 84 000.00 гривень з картки № [NUMBER] , виданої на ім`я [PERSON] - недійсними. Також вважає, що АТ КБ «ПриватБанк» повинен припинити списання коштів з карткових та поточних рахунків, відкритих на ім`я [PERSON] в якості відсотків, пені, штрафу, комісії за несплату кредитних коштів та відновити кошти в 242 000.00 гри. нараховані АТ КБ «Приватбанк» за опротестованими транзакціями по картковому рахунку № [NUMBER] та 6 999, 20 грн., стягнутих в якості комісії. Всього - 248 999, 20 грн. Ухвалою суду від 27.08.2019 року здійснено перехід з розгляду справи в порядку спрощеного провадження в розгляд справи за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче судове засідання та задоволено клопотання відповідача про витребування доказів. 16.09.2019 року на адресу суду надійшла відповідь на відзив, в якій представник позивача зазначив, що про втрату карти відповідач не заявляв, грошові кошти знімались за допомогою банкомату, відповідно особа (або ж сам відповідач), яка знімала кошти мала в наявності платіжну карту і знала ПІН-код властивий даній карті, а згідно Умов та правил надання банківських послуг РІN-код відомий лише держателю карти та необхідний для здійснення операцій з платіжної карти. Враховуючи п. 1.1.5.29 кредитного договору, відповідач несе повну відповідальність за операції проведені з картою. Відповідач у свою чергу має право стягнути суму відшкодування з винних осіб встановлених в кримінальному порядку, якщо такі особи будуть виявлені. Враховуючи викладене, просить суд задовольнити позовні вимоги в повному обсязі. Ухвалою суду від 21.05.2020 року закрито підготовче судове засідання, справу призначено до судового розгляду. В судовому засіданні представник позивача Бражник Д.С. підтримав позов та наполягав на його задоволенні з підстав, викладених в позовній заяві та відповіді на відзив. Відповідач [PERSON] в судовому засіданні позов не визнав, просив суд відмовити в його задоволенні в повному обсязі з підстав, зазначених в відзиві на позовну заяву. Допитаний в судовому засіданні свідок [PERSON] суду надав пояснення, що він має досвід роботи в банку із 2008 року. Будь-яке обладнання банку є сертифікованим на території України, ВІЗА та МАСТЕРКАРД, вони захищені та відповідають міжнародним стандартам. Відповідачу було видано карту, він повинен був нести відповідальність за її належне зберігання. Коли до них відповідач звернувся, йому було відмовлено, тому що карта використовувалась із ПІН-кодом. Він рішення комісії безпеки оскаржив. Коли було написане таке звернення, службою безпеки банку було проведено розслідування, та виявлено, що інша особа знімала кошти із картки з використанням ПІН -коду. Було перевірено звіт самого банкомату, де знімались кошти та його розшифровка. Відповідно звіту картка вставлена була в банкомат, чіпи відповідали, чіп зчитався банкоматом та було знято кошти після введення ПІН -коду. Немає підтверджень, що дана картка перетинала кордон України. Вимоги до ЧІП-кодів формуються самим платіжними системами, ЧІП є індивідуальним завжди у кожної карти. В ЧІПі всі зафіксовані дані по картці. Коректно введений ПІН-код: це набрання 4 цифр послідовно і правильно. Всі введення цифр фіксуються завжди програмою та самим банкоматом. Йому не відомо, чи дана карта видана ПриватБанком, візуально карта має всі ознаки даним банком. Якщо клієнт банку губить попередню карту, банк не видає нову карту з таким же ЧІПом та магнітним кодуванням. Всі карти індивідуальні з особистим внутрішнім кодом та номером. В Україні були факти, коли магнітна полоса була така ж, але це кримінальне правопорушення. З викоританням спеціальної апаратури можна на чисту карту надати попередні дані на магнітну полосу. Для того щоб це зробити, потрібен час, власник повинен її передати комусь, для того щоб це зробили. Коли клієнт розраховується картою, зробити це неможливо. Якщо клієнт передає карту завідомо, щоб це зробити, вертаємось до договору, де клієнт несе відповідальність за свою карту. Неможливо, щою сам банк виготовив абсолютно однакові карти. Карта має індивідуальний код з моменту активації та введення ПІН -коду. До її використання це просто болванка. Банк не має доступу до карти, після її активації. За весь час роботи ПриватБанку нашого відділу не було випадків щоб із карт були некоректно списані кошти. При оплаті інтернет платежу потрібно ПІН-код, ЦВВ код та фінансовий телефон. При знятті коштів в банкоматі потрібен лише ЧІП та ПІН-код. Це різні системи платежу. Коли знімають кошти з банкомату, оператор банку телефонує тільки в тому випадку, коли клієнт сам замовить ліміт - послугу на зняття коштів, клієнт перед цим подає попередньо заявку. На жаль в Україні немає фіксування геоданих по картці, як це є в Європі та Америці. Повинна бути заявка про встановлення ліміту. Повинна бути роздруківка по ліміту карти, можна її предоставити в суд. Якщо Приват 24 заблоковано, можна відповідну роздруківку замовити у Київстарі. Допитаний в судовому засіданні свідок [PERSON] суду надав пояснення, що відповідач в жовтні 2018 року приїздив до Криму, знайшли йому готель, неподалік від його будинку у Севастополі. 2-3 дні були разом, він розплачувався за готель та покупки. [PERSON] завжди платить за нього. [PERSON] розплачувався карткою чорного кольору "ПриватБанк". "ПриватБанку" в них зараз не має. Не пам`ятає, чи розплачувався він картою, у нього були долари, він міняв долари. Пам`ятає, що у відповідача була карта чорного кольору, оскільки в нього також карта чорного кольору, тільки іншого банку. Він не пам`ятає, було фото на картці [PERSON] чи ні. [PERSON] приїздив з 10-15 жовтня 2018 року, але поїхав через пару днів, якого числа уїхав сказати не може. Заслухавши учасників засідання, допитавши свідків, дослідивши письмові докази, долучені до матеріалів справи, суд встановив наступне: Між сторонами виникли правовідносини, що регулюються нормами цивільного законодавства України. Відповідно до ст. 627 Цивільного кодексу України сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості. Згідно положень ст. 638 ЦК України договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Як встановлено в судовому засіданні, 14.06.2018 [PERSON] підписав Анкету-заяву про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг у Приватбанку (для індивідуальних клієнтів, приватних підприємців та керівників корпоративних клієнтів), згідно якої отримав кредит у розмірі 300 000,00 грн. у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок. Підписана відповідачем заява разом з «Умовами та правилами надання банківських послуг» та «Тарифами банку» складає між ним та банком договір і згода на це засвідчена 14.06.2018 року підписом [PERSON] в анкеті-заяві про приєднання до Умов і правил надання банківських послуг в АТ КБ «ПРИВАТБАНК». Матеріали справи містять розрахунок, яким позивач обґрунтовує позовні вимоги, згідно якого заборгованість за договором № б/н від 14.06.2018 , укладеного між ПриватБанком та клієнтом - [PERSON] , станом на 28.05.2019, становить 373 017,94 грн., з яких: 303 600,00 грн. - заборгованість за кредитом; 65 525,63 грн. - заборгованість по процентам за користування кредитом; 3892,31 грн. - заборгованість за пенею та комісією. З довідки про зміну умов кредитування та обслуговування кредитної картки оформленої на [PERSON] (договір б/н) вбачається, що 08.06.18 кредитний ліміт 0,00, 14.06.2018 збільшено кредитний ліміт до 100 000,00 грн., 15.06.2018 збільшено кредитний ліміт до 300 000 грн., 01.07.2019 збільшено до 383 650,00 грн., 01.07.2019 зменшено ліміт до 0.00, 30.07.2019 зменшено ліміт до 0.00. Згідно довідки [PERSON] видавалися кредитні картки № [NUMBER] , дата відкриття 14.06.2018, термін дії - 06/19, № [NUMBER] , дата відкриття 24.10.2018, термін дії - 10/19. Згідно відповіді начальника Олександрівського відділення поліції Каховського ГУНП в Запорізькій області Мателеги В.В. від 01.04.2019 року, через секретаріат за вх. № 6756 від 24.10.2018 надійшов матеріал ЖЄО №3845 від 13.10.2018 від начальника Чаплінського ВП Генічеського ВП ГУНП в Херсонській області, за зверненням [PERSON] , [INFO] , про списання грошових коштів зі свого банківського карткового рахунку. Дане звернення було зареєстровано в журналі ЄО за номером 21845 від 24.10.2018. Відомостей до ЄРДР не вносилось, рішення було прийнято відповідно нормам Закону України "Про звернення громадян", про що [PERSON] була надана відповідь, зареєстрована за вхідним номером 256/42/02/03. Згідно листа начальника Олександрівського відділення поліції Каховського ГУНП в Запорізькій області Мателеги В.В. від 04.01.2019 за номером 256/42/02/03-2019, повідомлено [PERSON] про те, що матеріал ЄО 21845 від 24.10.2018 з приводу його звернення щодо списання грошових коштів з банківського карткового рахунку, уважно розглянуто керівництвом Олександрівського ВП ДВП ГУНП в Запорізькій області, за результатами розгляду встановлено, що матеріал не належить до реєстрації у ЄРДР, оскільки під час проведення перевірки за даним зверненням не було отримано даних, які б могли вказувати на наявність кримінального правопорушення. У разі незгоди з прийнятим рішенням Ви можете оскаржити його відповідно до чинного законодавства. Як встановлено в судовому засіданні й підтверджено поясненнями відповідача, рішення Олександрівського ВП ДВП ГУНП в Запорізькій області ним оскаржено не було, зі скаргою на бездіяльність Олександрівського ВП ДВП ГУНП в Запорізькій області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, не звертався. З висновку служби безпеки АТ КБ "ПриватБанк"вбачається, що в Департамент Безпеки Криворізької філії за матеріалами вхідної кореспонденції (референс WEBVK 181024PBNKI000000001726) надійшло звернення VIP-клієнта [PERSON] , ID 21728325, бранч обслуговування KRHV (зареєстрований [ADDRESS] .). У зазначеному зверненні він вимагає: [PERSON] id [NUMBER] інн [NUMBER] , не підтверджує транзакції по своїй карті [NUMBER] (зняття готівки в банкоматі 10.10.18р., 11.10.18р. і 12.10.2018р.) Зі слів клієнта він в цей час знаходився в Криму, карта була у нього на руках, смс про зняття готівки йому не надходили (перевірили справді не були доставлені), коли 13.10.18р., повернувся SMS стали приходить про зняття і він відразу звернувся в ОВС (написав заяву, є фото з картою в руках в поліції). Клієнт стверджує, що це шахрайство, карту не втрачав, інформацію 3-м особам не надавав, телефон не втрачав. В ході первинної перевірки співробітниками, перевірена інформація по [PERSON] , зняття в банкоматі 051 - чиповая EMV-транзакція, CVV доступний (Доступний введення PIN-коду), тобто з наявністю карти і введенням пін-коду. А це означає, що це не скімінг, і зняття було з картою і введенням пін-коду. Були замовлені фото з банкомату 146767, 146776 самої людини не видно, особа приховувалася. Прошу провести перевірку по даній ситуації, надаю скріни з паспортом клієнта, де стоять візи відбуття і прибуття, заяву в поліцію і фото. Необхідно взяти до уваги, що почали знімати відразу як клієнт поїхав (протягом 3х днів з 10 жовтня по 12 жовтня), в поліцію клієнт звернувся 13.10.18р., Може як варіант хтось з родичів, але це все потрібно перевіряти. БОК 12697136. Опитаний ВІП клієнт [PERSON] пояснив, що 09.10.2018р. він виїхав за межі України в Крим і повернувся тільки 13.10.2018р. При в`їзді на територію України йому почали надходити СМС повідомлення про зняття грошових коштів з його карти [NUMBER] . Клієнт одразу ж звернувся в службу підтримки ПриватБанку через контактний телефон [NUMBER] і зажадав заблокувати його карту, також він звернувся до найближчого відділення поліції із заявою за фактом шахрайства. Клієнт не розуміє, яким чином кошти знімалися з його карти так як він стверджує, що карта перебувала постійно в нього, нікому не передавав і ПІН код нікому не повідомляв. В ході відпрацювання заяви клієнта були вивчені дані руху грошових коштів по карті клієнта [NUMBER] . Виписка по картці свідчить про те, що клієнт, з червня 2018р., регулярно користувався цією картою як кредитною (карта має кредитний ліміт 300000 грн.) Станом на 08.10.2018 року непрострочена заборгованість по карті становила 292030 грн. За 1 день до виїзду (08.10.2018р.), клієнтом була повністю погашена заборгованість шляхом внесення суми грошових коштів в розмірі 300000 грн. готівковими коштами в відділенні "Гірницьке" м. Кривого Рогу. При аналізі зняття грошових коштів з карти в період 10.10.2018р.-11.10.2018р. встановлено, що дані суми знімалися шляхом проведення 32 транкзакцій по 4000 грн.-8000 грн. Кожна в банкоматах м. Запоріжжя. Всі операції були здійснені шляхом ідентифікації клієнта через картку ПриватБанку з коректним введенням ПІН коду. Ніяких транкзакцій за межами України в розглянутому періоді за вказаною карткою не проводилося. З огляду на той факт, що клієнт стверджує, що дані транкзакціі не здійснював, карту нікому не передавав і ПІН код нікому не повідомляв, з метою підтвердження - спростування можливого факту скіммінгу по даній карті був здійснений запит на "Управління з протидії шахрайству в кредитних і платіжних операціях" АТ КБ ПриватБанку. Згідно отриманого роз`яснення від Старшого фахівця з моніторингу та контролю операцій ГО Машковцевої Н.С. факт скіммінгу по карті [NUMBER] можна виключити, так як ідентифікація в банкоматах карти [NUMBER] була здійснена за електронним чіпом. Крім того, ніяких фактів скіммінгу по даній карті програмними комплексами Банку зафіксовано не було. При вивченні матеріалів фотофіксації по зняттю грошових коштів з карти [NUMBER] за період 10.10.2018р.-11.10.2018р. встановлено, що зняття були здійснені з банкоматів ПриватБанку: CAZA8256 ТЦ Піраміда, Запоріжжя, просп. Моторостроителей, д. 20 CAZA7829 Відділення банку, Запоріжжя, вул. 8-го Березня, д. 28 CAZA7389 Супермарект Економ Плюс, Запоріжжя, вул. Грязнова, д. 10 А CAZA4455 Відділення банку, Запоріжжя, просп. Соборний, д. 74 CAZA6190 Відділення банку, Запоріжжя, вул. Правди, д. 39 CAZA5282 Супермарект Економ Плюс, Запоріжжя, просп. Соборний, д. 13 Всі зняття були здійснені невстановленою особою, візуально впізнати якого не виявилося можливим - особа фігуранта закрита коміром і шапкою. Відеофіксація на зазначених Банкоматах відсутня. Таким чином, ґрунтуючись на матеріалах аналізу транкзакцій і даних "Управління з протидії шахрайству в кредитних і платіжних операціях" можна зробити обґрунтований висновок про те, що інформація відображена в заяві ВІП клієнта [PERSON] не відповідає дійсності. Твердження клієнта про те, що карта [NUMBER] в період 10.10.2018г.-11.10.2018г. перебувала за територією України не знайшла свого підтвердження і спростовуються технічними даними програмних комплексів Банку. Дослідивши доводи позовної заяви та надані до неї докази, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок наявних у справі доказів у їх сукупності, суд зазначає наступне. Частиною 1статті 2 ЦПК України передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Згідно статті 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону. За змістом статті 3 Цивільного кодексу України, загальними засадами цивільного судочинства, крім іншого, є свобода договору, судовий захист цивільного права та інтересу, справедливість, добросовісність та розумність. Згідно п.1 ч.2 статті 11 Цивільного кодексу України, підставами виникнення цивільних прав і обов`язків є, зокрема, договори та інші правочини. Статтею 15 Цивільного кодексу України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного судочинства. Відносини у сфері банківського кредитування регулюються, крім іншого, Законом України «Про банки і банківську діяльність», «Про захист прав споживачів», нормами цивільного законодавства, тощо. Згідно ч.1 ст.1054 ЦК України, за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. Частинами 1-4статті 1056-1ЦК України встановлено, що процентна ставка за кредитом може бути фіксованою або змінюваною. Тип процентної ставки визначається кредитним договором. Розмір процентів, тип процентної ставки (фіксована або змінювана) та порядок їх сплати за кредитним договором визначаються в договорі залежно від кредитного ризику, наданого забезпечення, попиту і пропозицій, які склалися на кредитному ринку, строку користування кредитом, розміру облікової ставки та інших факторів на дату укладення договору. Фіксована процентна ставка є незмінною протягом усього строку кредитного договору. Встановлений договором розмір фіксованої процентної ставки не може бути збільшено кредитодавцем в односторонньому порядку. Умова договору щодо права кредитодавця змінювати розмір фіксованої процентної ставки в односторонньому порядку є нікчемною. Якщо інше не встановлено законом,у разі застосування змінюваної процентної ставки кредитодавець самостійно, з визначеною у кредитному договорі періодичністю, має право збільшувати та зобов`язаний зменшувати процентну ставку відповідно до умов і в порядку, встановлених кредитним договором. Кредитодавець зобов`язаний письмово повідомити позичальника, а в разі збільшення процентної ставки-поручителя та інших зобов`язаних за договором осіб про зміну процентної ставки протягом 15 календарних днів, що настають за днем, з якого застосовується нова ставка. У разі незгоди позичальника із збільшенням процентної ставки позичальник зобов`язаний погасити заборгованість за договором у повному обсязі протягом 30 календарних днів з дня отримання повідомлення про збільшення процентної ставки. З дня погашення заборгованості за кредитним договором у повному обсязі зобов`язання сторін за таким договором припиняються. При цьому до моменту повного погашення заборгованості, але не більше 30 календарних днів з дати отримання повідомлення про збільшення процентної ставки, застосовується попередній розмір процентної ставки. У кредитному договорі встановлюється порядок розрахунку змінюваної процентної ставки із застосуванням погодженого сторонами індексу. Порядок розрахунку змінюваної процентної ставки повинен забезпечувати точне визначення розміру процентної ставки за кредитом на будь-який момент часу протягом строку дії кредитного договору. Кредитодавець не має права змінювати встановлений кредитним договором порядок розрахунку змінюваної процентної ставки без згоди позичальника. Відповідно до ч.1 статті 634 ЦК України, договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору. Судом встановлено, що відповідач [PERSON] користувався кредитними коштами АТ КБ «ПРИВАТБАНК», що підтверджується виписками по кредитному рахунку клієнта. Доводи відповідача про те, що кошти з рахунку було знято 10.10.-12.10.2018р. внаслідок шахрайських дій не підтверджено належними та допустимими доказами. Суд вважає, що заява [PERSON] , написана до Чаплінського ВП Генічеського ВП ГУНП в Херсонській області щодо проведення перевірки по факту шахрайських дій невідомими особами, не свідчить безумовно про наявність складу злочину, а є лише підставою для початку досудового розслідування з метою встановлення наявності чи відсутності складу злочину. Доказів, щодо встановлення осіб, які причетні до злочину, відповідачем суду не надано. З досліджених в судовому засіданні матеріалів справи вбачається, що відповідач отримував від позивача кредитні кошти в різному розмірі в межах погодженого ліміту, в зв`язку з чим утворилась заборгованість в сумі 373017,94 гривні, а отже позивачем належними, достовірними, достатніми і допустимими доказами доведено порушення і неналежне виконання відповідачем умов укладеного Договору про надання банківських послуг, а також розмір заборгованості за кредитом. Відповідачем, в свою чергу, не надано будь-яких доказів на спростування доводів позовної заяви та розрахунку заборгованості за кредитом. При цьому, факт крадіжки грошових коштів з кредитної картки Відповідача іншими особами не знайшов свого підтвердження дослідженими в судовому засіданні належними і допустимими доказами. Крім того, за змістом п.2.1.1.9 «Вимоги безпеки» Умов і правил користування банківськими картками АТКБ «Приватбанк», картою має право користувалися тільки одержувач картки. Одержувач картки зобов`язаний нікому не повідомляти ПІН, постійний пароль, контрольну інформацію, не передавати картку для здійснення операцій іншими особами, вживати всіх заходів для запобігання викраденню та втрати картки. В разі втрати (викрадення) картки, її одержувач зобов`язаний негайно повідомити Банк та здійснити всі заходи по її заблокуванню. Згідно підпункту 2.1.1.9.10 , одержувач картки несе відповідальність за всі операції з карткою, вчинені до дати отримання Банком повідомлення про втрату картки чи доступу третіх осіб до інформації про картку. Отже, відповідач [PERSON] був зобов`язаний під час користування платіжною карткою АТ КБ «Приватбанк» вживати всіх заходів для запобігання втраті, викраденню чи отриманню інформації про ПІН та паролі картки третіми особами. Частинами 1, 3 статті 509 ЦК України передбачено, що зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (у тому числі сплатити гроші), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку, зобов`язання має ґрунтуватися на засадах добросовісності, розумності та справедливості Відповідно до статті 525 ЦК України, одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. Згідно статті 526 ЦК України, зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Згідно із ч.1 ст.530 ЦК України, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Згідно ст. 610 ЦК України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Статтею 625 ЦК України передбачено, що боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Враховуючи, що фактично отримані та використані позичальником кошти в добровільному порядку АТ КБ "ПриватБанк" не повернуті, а також вимоги частини 2 статті 530 ЦК України за змістом якої, якщо строк (термін) виконання боржником обов`язку визначений моментом пред`явлення вимоги, кредитор має право вимагати його виконання в будь-який час, що свідчить про порушення його прав, в позивача наявне право вимагати від відповідача повернення отриманих ним кредитних коштів та процентів за невиконання зобов`язання за кредитом. За таких обставин, позовна заява Акціонерного товариства Комерційний банк "Приватбанк" підлягає задоволенню в повному обсязі. Відповідно до положень статті 141 ЦПК України, з відповідача на користь позивача належить стягнути витрати по сплаті судового збору З урахуванням викладеного,

Outcome: approved