Jurisdiction: civil
Date: 2016-04-13 00:00:00

Позивач ПАТ КБ "ПриватБанк" звернувся до суду з позовом до відповідача Відділу ДВС Деснянського РУЮ у м. Києві про звільнення майна з-під арешту, мотивуючи свої вимоги тим, що у Відділу ДВС Деснянського РУЮ у м. Києві перебуває на виконанні зведене виконавче провадження відносно [PERSON], де об"єднані виконавчі листи. 14.01.2015 року державним виконавцем винесена постанова про арешт майна [PERSON] та оголошення заборони на його відчуження на користь ПАТ "КБ "Надра", відповідно до якої накладено арешт на все майно, що належить боржнику у межах суми звернення стягнення. 12.06.2015 року старшим державним виконавцем винесена постанова про арешт майна [PERSON] та оголошення заборони на його відчуження, відповідно до якої накладено арешт на все майно, що належить боржнику у межах суми звернення стягнення. Але 09.08.2007 року між позивачем та [PERSON] був укладений Кредитний договір, з метою забезпечення виконання зобов"язань за вказаним договором між Банком та [PERSON], [PERSON], [PERSON] укладено договір іпотеки квартири від 09.08.2007 року, предметом якого є квартира [ADDRESS]. Позивач вважає, що накладення арешту на квартиру та подальше перебування майна під арештом є порушенням прав Банку, як іпотеко держателя, та ставить під загрозу збереження інтересів Банку. На підставі викладеного позивач звертається до суду з даним позовом, в якому просить суд зняти арешт та заборону на відчуження нерухомого майна, накладений постановою державного виконавця Відділу державної виконавчої служби Деснянського районного управління юстиції у м. Києві № ВП 45998006 від 14.01.2015 року, - трикімнатної квартири [ADDRESS], що належить на праві власності у розмірі 1/3 частини [PERSON], [INFO], ІПН [NUMBER], відповідно до свідоцтва про право власності на житло, виданого 27.03.1996 року, що є всім його нерухомим майном, а також зняти арешт та заборону на відчуження нерухомого майна, накладений постановою державного виконавця Відділу державної виконавчої служби Деснянського районного управління юстиції у м. Києві № ВП 47828723 від 12.06.2015 року, - трикімнатної квартири [ADDRESS], що належить на праві власності у розмірі 1/3 частини [PERSON], [INFO], ІПН [NUMBER], відповідно до свідоцтва про право власності на житло, виданого 27.03.1996 року, що є всім його нерухомим майном. У судовому засіданні представник третьої особи [PERSON] повністю підтримав позовні вимоги, просив їх задовольнити. Представник третьої особи - ПАТ "КБ "Надра" - у судовому засіданні позовні вимоги не визнав, просив відмовити в їх задоволенні. Представник позивача у судове засідання не з"явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, у своїй заяві просить розглядати справу в його відсутність. Суд вважає можливим розглядати справу у відсутності представника позивача, за наявних у справі матеріалів. Представник відповідача у судове засідання не з"явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, про причини неявки не повідомив. Суд вважає можливим розглядати справу у відсутності представника відповідача, за наявних у справі матеріалів. Представник третьої особи - ПАТ "ВіЕйБі Банк" - у судове засідання не з"явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, надав суду письмові пояснення, в яких просить розглядати справу в його відсутність. Суд вважає можливим розглядати справу у відсутності представника третьої особи, за наявних у справі матеріалів. Вислухавши пояснення представників третіх осіб, вивчивши письмові матеріали справи, суд приходить до висновку, що позовні вимоги Банку підлягають задоволенню у повному обсязі з наступних підстав. При розгляді справи встановлено, що у Відділі Державної виконавчої служби Деснянського районного управління юстиції у м. Києві перебуває на виконанні зведене виконавче провадження щодо [PERSON], де об"єднані декілька виконавчих листів. 14.01.2015 року державним виконавцем Відділу Державної виконавчої служби Деснянського РУЮ у м. Києві винесено постанову про арешт майна боржника [PERSON] та оголошення заборони на його відчуження на користь ПАТ "КБ "Надра", якою накладено арешт на все майно, що належить боржнику, у межах суми стягнення. 12.06.2015 року державним виконавцем Відділу Державної виконавчої служби Деснянського РУЮ у м. Києві винесено постанову про арешт майна боржника [PERSON] та оголошення заборони на його відчуження, якою накладено арешт на все майно, що належить боржнику, у межах суми стягнення. Виконання вказаних вище постанов підтверджується Витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно. Як вбачається з письмових матеріалів справи, 09.08.2007 року між ПАТ КБ "ПриватБанк" та [PERSON] був укладений Кредитний договір та договір іпотеки квартири, що знаходиться за адресою: [ADDRESS]. Іпотечна квартира належить [PERSON], [PERSON], [PERSON] на праві спільної часткової власності, що підтверджується свідоцтвом про право власності на житло. Відомості про заборону на іпотечну квартиру внесені приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Воробйовою К.В. 09.08.2007 року, підстава обтяження - договір іпотеки. Даний факт підтверджується інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об'єктів нерухомого майна щодо об'єкта нерухомого майна. Пунктом 5.15 Інструкції про проведення виконавчих дій передбачено порядок звільнення майна з-під арешту. Згідно із п. 5.15.1 Інструкції особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права на майно і про звільнення майна з-під арешту. Статтею 3 Закону України "Про іпотеку" передбачено, що пріоритет права іпотекодержателя на задоволення забезпечених іпотекою вимог за рахунок предмета іпотеки відносно зареєстрованих у встановленому законом порядку прав чи вимог інших осіб на передане в іпотеку нерухоме майно виникає з моменту державної реєстрації іпотеки. Зареєстровані права та вимоги на нерухоме майно підлягають задоволенню згідно з їх пріоритетом - у черговості їх державної реєстрації. Право на одержання задоволення за рахунок іпотечної квартири у разі невиконання зобов'язання за кредитним договором у позивача виникло в момент реєстрації іпотеки в Державному реєстрі іпотек, а саме 09.08.2007 року, а постанови про накладення арешту на майно боржника [PERSON] винесені 14.01.2015 року та 12.06.2015 року відповідно. Відповідно до ст. 572 ЦК України в силу застави кредитор (заставодержатель) має право у разі невиконання боржником (заставодавцем) зобов'язання, забезпеченого заставою, одержати задоволення за рахунок заставленого майна переважно перед іншими кредиторами цього боржника, якщо інше не встановлено законом. Відповідно до ст. 328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема, із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом. Згідно із ч. 6 ст. 576 ЦК України предмет застави залишається у заставодавця, якщо інше не встановлено договором або законом. Статтею 14 Закону України "Про забезпечення вимог кредиторів та реєстрацію обтяжень" визначено, якщо інше не встановлено цим Законом, зареєстроване обтяження має вищий пріоритет над незареєстрованими обтяженнями. Пріоритет зареєстрований обтяжень визначається у черговості їх реєстрації, за винятками, встановленими цим Законом. Відповідно до ст. 54 Закону України "Про виконавче провадження" стягнення на заставлене майно в порядку примусового виконання допускається за виконавчими документами для задоволення вимог стягувача-заставодержателя. Частиною 1 статті 60 вказаного Закону передбачено, що особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту. Враховуючи те, що на даний час квартира, на яку накладено арешт, перебуває в іпотеці у позивача за відповідним договором, укладеним між ПАТ КБ "ПриватБанк" та [PERSON], суд вважає за можливе задовольнити позовні вимоги Банку про звільнення вказаного майна з-під арешту, оскільки вони є підставними та обґрунтованими, доведеними належними доказами. На підставі викладеного,

Outcome: approved