Jurisdiction: civil
Date: 2020-01-19 00:00:00

Позивач звернулась з позовом до відповідача в якому просила суд визнати протиправним та скасувати наказ від 01.08.2019 в частині оголошення догани [PERSON] . Свої вимоги обґрунтовує тим, що з 2006 року працює в Національному технічному університеті України "Київський політехнічний інститут імені Ігоря Сікорського" (надалі - КПІ). Згідно Наказу №1525-2 від 28.08.2008 обіймає посаду завідуючої гуртожитком №21. 01.08.2019 до [PERSON] було застосовано дисциплінарне стягнення - оголошено догану за невиконання п.п. 2.1.12 і 2.1.16 посадової інструкції. Позивач вважає, що наказ про застосування дисциплінарного стягнення є протиправним та підлягає скасуванню, з наступних підстав. В липні 2019 позивача було викликано до керівництва - директора студмістечка КПІ [PERSON] , який повідомив, що за проживання в гуртожитку студентів за період з 01.01.3019 по 30.06.2019 наявна заборгованість приблизно 100 000 грн., позивачу було надано список мешканців гуртожитку з вимогою вжити всіх заходів для збирання готівкових коштів та погашення заборгованості студентів за вказаний період. Як виявилось, інформація про заборгованість згідно наданого списку була некоректною, оскільки в список боржників частково потрапили мешканці іншого гуртожитку № 10 , а також в списку були декілька осіб, заборгованість яких виникла нещодавно, тобто після 30.06.2019. Вказує, що згідно отриманої інформації з автоматизованої системи АС "Студмістечко", відомості до якої вносить саме бухгалтерська служба КПІ, а ні станом на момент перевірки, а ні станом на дату оголошення догани, всі вказані студенти заборгованості за проживання в гуртожитку не мали. Однак, дану інформацію адміністрація КПІ не прийняла до відома, жодних пояснень з приводу даної ситуації від працівника не вимагали, що є порушенням. З актом перевірки або з її результатом позивача ознайомлено не було. На вимогу позивача їй надали ознайомитись лише з частиною наказу про догану, а саме з одним аркушем, а тому номер і дата наказу позивачу не відомі. Відповідно до змісту наказу, догану було оголошено за порушення п.п. 2.1.12 і п. 2.1.16 посадової інструкції У вказаних пунктах посадової інструкції завідувача гуртожитку передбачено те, що завідувач гуртожитком вимагає від проживаючих своєчасної і повної оплати у гуртожитку; завідувач гуртожитком контролює своєчасність сплати мешканцями гуртожитків за проживання. Відповідно до діючого Положення про оплату у гуртожитках, оплата за проживання та послуги мешканці гуртожитків здійснюють у безготівковій формі на рахунок університету, тобто фактично оплату обліковує, контролює та інформує про це відповідні служби саме бухгалтерія КПІ. Зазначала, що виключно при доведенні бухгалтерією до завідуючої гуртожитком інформації про наявність заборгованості за проживання у гуртожитку позивач може лише усно попереджати та/або нагадувати мешканцям про необхідність здійснення безготівкової оплати. Будь-яких прав та обов`язків приймати готівкові кошти від мешканців гуртожитку позивачу не надано. Роботодавець не може вважати винною працівника та притягати його до дисциплінарної відповідальності у випадку невиконання обов`язків, які не обумовлені трудовим договором і про які працівник не був проінформований належним чином. Позивач вказувала, що на момент перевірки в автоматизованій системі АС "Студмістечко" відомостей по всьому списку мешканців, вказаний статус "оплачений", тобто заборгованості не існує. Таким чином, позивач не тільки не могла порушити свою посадову інструкцію, але і не відбулось самої події порушення, тобто не було виявлено та доведено бухгалтерією інформацію про будь-яку заборгованість. Також, позивач звертала увагу на те, що за кожне порушення трудової дисципліни може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення, а тому оголошення їй догани за порушення двох різних пунктів посадової інструкції вважає протиправним. Зазначала, що будь-які її заяви, пояснення, прохання зняти дисциплінарне стягнення залишені керівництвом КПІ без належного реагування. На підставі викладеного просила позов задовольнити. Ухвалою судді Солом`янського районного суду м. Києва від 04.11.2019 у справі відкрито спрощене позовне провадження. 10.12.2019 від представника відповідача надійшов відзив на позовну заяву в якому він проти задоволення позову заперечував посилаючись на те, що позовні вимоги є необґрунтованими та такими, що не підтверджені належними доказами. Вказував на те, що посадовою інструкцією завідувача гуртожитку визначено, що останній вимагає від проживаючих своєчасної і повної оплати у гуртожитку та контролює своєчасність сплати мешканцями гуртожитків за проживання. Вважає, що саме від належного виконання посадових обов`язків завідувачем гуртожитку залежить своєчасна і повна оплата мешканцями гуртожитку за проживання, а відповідно, й відсутність заборгованості. Зазначав, що твердження позивача про відсутність заборгованості за проживання в гуртожитку за період з 01.01.2019 по 30.06.2019 не відповідають дійсності, оскільки заборгованість підтверджується відповідною випискою з банківського рахунку. Також, представник відповідача посилався на те, що підставою оголошення догани позивачу є те, що протягом обумовленого періоду часу позивачем не вживались заходи щодо своєчасної і повної сплати за проживання та надані послуги в гуртожитку КПІ №21, що є неналежним виконанням трудових обов`язків, визначених п.п. 2.1.12, 2.1.16 посадової інструкції. Вважає, що в діях позивача наявний склад дисциплінарного проступку, а тому Наказ про оголошення догани позивачу від 01.08.2019 є законним, а вимоги позивача такими, що не підлягають задоволенню. Оскільки розгляд справи відбувається в порядку спрощеного позовного провадження учасники справи в судове засідання не викликались. Суд, вивчивши та дослідивши матеріали справи, приходить до висновку про відмову в задоволені позову, виходячи з наступного. Судом встановлено, що Наказом № 1525-г від 28.08.2008 позивача було переведено на посаду завідуючої гуртожитку №21 НТУУ «КПІ імені Ігоря Сікорського». Наказом №4/101 від 01.08.2019 позивачу оголошено догану за неналежне виконання своїх посадових обов`язків, а саме за порушення п. п. 2.1.12 і 2.1.16 посадової інструкції. Зазначене порушення виразилося у неналежному виконанні з вини позивача покладених на неї трудових обов`язків з контролю та вжиття заходів щодо своєчасної і повної сплати мешканцями гуртожитку за проживання, що призвело до виникнення боргу в період з 01.01.2019 по 30.06.2019. Вбачається, що в липні 2019 року проводилась перевірка дебіторської та кредиторської заборгованості студмістечка університету за період роботи з 01.01.2019 по 30.06.2019. За результатами перевірки складено відповідний Акт №4 від 30.07.2019. Зокрема, встановлено випадки порушення в веденні бухгалтерського обліку в частині внесення в базу даних програмного забезпечення сум оплати по мешканцях гуртожитків за надані платні послуги. Дане порушення в період, який підлягав перевірці, призвело до виникнення боргу в гуртожитку № 21 в сумі 105598,17 грн. Згідно пунктів 2.1.12, 2.1.16 посадової інструкції завідувача гуртожитку, останній вимагає від проживаючих своєчасної і повної оплати у гуртожитку; контролює своєчасність сплати мешканцями гуртожитків за проживання. Вбачається, що з посадовою інструкцією позивач ознайомилась під підпис, а отже, була поінформованою належним чином про трудові обов`язки, обумовлені трудовим договором. Так, за період з 01.01.2019 по 30.06.2019 в гуртожитку № 21 виникла заборгованість за проживання в сумі 105598,17 грн., що свідчить про неналежне виконання позивачем своїх посадових обов`язків, в зв`язку з чим, Наказом № 4/101 від 01.08.2019 позивачу оголошену догану, якій передувало отримання письмових пояснень (від 18.07.2019), в порядку ст. 149 КЗпП України. Обґрунтовуючи вимоги позову позивач посилалась на те, що до її посадових обов`язків входить виключно контроль своєчасності сплати (безготівковим способом через установи банку) і усне попередження про наявність заборгованості мешканців гуртожитку на підставі відомостей, отриманих від працівників бухгалтерії через АС «Студмістечко». Наявність заборгованості по оплаті за проживання та послуги позивачу доводяться бухгалтерією засобами АС «Студмістечко» та в окремих випадках списки бухгалтерією надаються у письмовому вигляді, а тому, про наявність будь-якої заборгованості позивач згідно внутрішніх нормативних актів може дізнатись виключно від бухгалтерії, яка відповідно до своїх обов`язків здійснює облік надходжень від мешканців гуртожитків за надані послуги. Разом з тим, посадовою інструкцією позивача не передбачено, що контроль за своєчасною і повною оплатою мешканцями гуртожитку за проживання має здійснюватися саме за допомогою АС «Студмістечко». Оскільки, оплата за проживання та послуги мешканцями гуртожитків здійснюється у безготівковій формі на рахунок університету, то належним підтвердженням здійснення такої оплати є відповідні квитанції від мешканців гуртожитку, виписки по рахунку тощо, а не виключно дані АС «Студмістечко». Таким чином, посилання позивача на те, що в АС «Студмістечко» відомості щодо заборгованості були відсутні не спростовують вину позивача. У разі виявлення за результатами такого контролю заборгованості, позивач повинен вжити заходів щодо її погашення у встановленому порядку, чого зроблено не було. Вбачається, що позивачем не належним чином було виконано обов`язки, обумовлені трудовим договором і про які вона була поінформована належним чином. Суд не приймає до уваги посилання позивача на отриману з автоматизованої системи АС «Студмістечко» інформацію про відсутність заборгованості за проживання в гуртожитку, станом на момент перевірки та станом на дату оголошення догани, яку позивач підтверджувала наданими до суду «скріншотами» з АС «Студмістечко», з наступних підстав. Відповідно до виписки з банківського рахунку заборгованість за період з 01.01.2019 по 30.06.2019 погашалась 23-26 липня 2019 року. «Скріншот», який був наданий позивачем, зроблений 24 липня 2019 року, містить інформацію про вже нібито погашену заборгованість. Відповідно до ст. 100 ЦПК України, учасники справи мають право подавати електронні докази в паперових копіях, посвідчених у порядку, передбаченому законом. Паперова копія електронного доказу, не посвідчена у визначеному порядку, а лише роздрукована на звичайному принтері, не вважається ані письмовим доказом, ані електронним і не може бути прийнята судом до розгляду. Разом з тим, в порушення вимог зазначеної статті, позивачем було надано до суду «скріншоти» з АС «Студмістечко», які не посвідчені у порядку, передбаченому законом, а тому суд не приймає їх до уваги. Згідно виписки про погашення реєстру заборгованості в період з 01.01.2019 по 30.06.2019 існувала заборгованість по наданих послугах в гуртожитку № 21 . Наявна заборгованість була погашена тільки в ході перевірки 23-26 липня 2019 року. Отже, існування заборгованості за період з 01.01.2019 по 30.06.2019 підтверджена належними доказами та є доведеною. Позивачем не надано доказів, що вона вживала заходів щодо своєчасної оплати мешканцями гуртожитку плати за проживання за період з 01.01.2019 по 30.06.2019, зокрема письмові повідомлення, попередження, смс-повідомлення, тощо. Таким чином вбачається, що позивач протягом обумовленого періоду часу не вживала заходів щодо своєчасної і повної сплати за проживання та надані послуги в гуртожитку №21 , що є неналежним виконанням трудових обов`язків, визначених пунктами 2.1.12, 2.1.16 посадової інструкції. Відповідно до ст. 145 КЗпП за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано тільки один з таких заходів стягнення: 1) догана; 2) звільнення. Дисциплінарні стягнення застосовуються органом, якому надано право прийняття на роботу (обрання, затвердження і призначення на посаду) даного працівника (ст. 1471 КЗпП). Згідно ст. 149 КЗпП до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. За кожне порушення трудової дисципліни може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника. Стягнення оголошується в наказі (розпорядженні) і повідомляється працівникові під розписку. Дисциплінарний проступок визначається як невиконання або неналежне виконання працівником покладених на нього чинним законодавством про працю, колективним і трудовим договорами трудових обов`язків. Складовими дисциплінарного проступку є дії (бездіяльність) працівника; порушення або неналежне виконання покладених на працівника трудових обов`язків; вина працівника; наявність причинного зв`язку між діями (бездіяльністю) і порушенням або неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов`язків. Таким чином, враховуючи те, що в діях позивача наявний склад дисциплінарного проступку, Наказ № 4/101 від 01.08.2019 про оголошення позивачу догани є правомірним. Суд не приймає до уваги твердження позивача про те, що її не було ознайомлено з Наказом про оголошення догани, оскільки зазначене спростовується матеріалами справи, а саме заявою позивача №0001/3132 від 08.08.2019, що подана разом з позовом, в якій позивач особисто підтвердила, що 2 серпня 2019 ознайомлена з наказом про оголошення догани. Також, не знайшли свого підтвердження посилання позивача на неправомірність дій відповідача, щодо оголошення догани за порушення двох різних пунктів посадової інструкції, оскільки зазначене не є порушенням в розумінні положень ст. 149 КЗпП України. Згідно ч. 2 ст. 13 ЦПК України збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд має право збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи лише у випадках, коли це необхідно для захисту малолітніх чи неповнолітніх осіб або осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом. Частиною 1 ст. 81 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Статтею77 ЦПК України передбачено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. За нормами ст. 80 ЦПК України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів) (ст. 89 ЦПК України). Суд вважає, що заявлені позивачем вимоги про визнання протиправним та скасування Наказу від 01.08.2019 в частині оголошення догани [PERSON] є такими, що не знайшли свого підтвердження в матеріалах справи, а тому, суд приходить до висновку про відмову в задоволенні позовних вимог.

Outcome: dismissed