Jurisdiction: civil
Date: 2021-10-06 00:00:00

Публічне акціонерне товариство акціонерний банк "Укргазбанк" звернулося до Білокуракинського районного суду Луганської області з позовом до [PERSON] про стягнення заборгованості. Свої вимоги позивач обґрунтовує тим, що 20.12.2018 [PERSON] звернувся до відділення №175/03 АБ «УКРГАЗБАНК» з метою отримання банківських послуг, у зв`язку з чим підписав Заяву-Договір №2018/І_С/175-003463 про приєднання до Правил відкриття та обслуговування поточного рахунку фізичної особи, операції за яким здійснюються з використанням електронних платіжних засобів, та надання послуг за платіжними картками ПАТ АБ "Укргазбанк". Заявою-Договором №2018/І_С/175-003463 від 20.12.2018 року Відповідач просив надати кредит у формі дозволеного овердрафту на умовах: за програмою кредитування «Універсальна картка «Домовичок»; кредитний договір №2018/ОВР/175-001468; строк дії ліміту дозволеного овердрафту - 12 місяців, дата його встановлення - 20.12.2018 року, дата повернення - 19.12.2019 року; максимальна сума ліміту дозволеного овердрафту - 300 000,00 грн.; базова процентна ставка - 36 % річних, процентна ставка за простроченим кредитом - 48% річних; процентна ставка на пільговий період - 0,00001% річних. На виконання умов Договору, 20.12.2018 р. Клієнту було відкрито субрахунок [NUMBER]., та видано платіжну картку № [NUMBER] , що підтверджується відповідною розпискою Клієнта в Договорі в розділі «Розписка про отримання платіжної картки». Відповідно до виписки за рахунком № [NUMBER] . в період з 20.12.2018 року по 15.06.2020 року Клієнт активно користувався кредитними коштами. Таким чином, Банк повністю виконав свої зобов`язання за Договором овердрафту, а Клієнт скористався наданим кредитом. Однак, відповідач свої зобов`язання належним чином не виконував, у зв`язку з чим станом на 15.06.2020 за зазначеним договором утворилася заборгованість у розмірі 39252,90 грн, яка складається з: 24550,30 грн - заборгованість по кредиту поточна; 8033,36 грн - заборгованість по кредиту прострочена; 742,88 грн - заборгованість за відсотками поточна; 5926,36 грн - заборгованість за відсотками прострочена. У зв`язку з чим позивач просить стягнути з відповідача заборгованість за кредитним договором в розмірі 39252,90 грн, а також понесені судові витрати: судовий збір в сумі 2102 грн. Відповідач надав до суду відзив на позовну заяву, в якому зазначив що позовні вимоги є необґрунтованими з наступних підстав. 11.10.2019, тобто до першого кредитного займу - 15.10.2019 у нього здійснено крадіжку мобільного телефону, який є електронним носієм здійснення електронних платежів. За цим фактом 23.12.2019 року слідчим СВ Самарського ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області майором поліції Проскурніковим С.А. винесено постанову про закриття кримінального провадження № 12019040700001276, яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 192 КК України. Відповідно до зазначеної постанови 11.10.2019 року близько 17 години за адресою : [ADDRESS] [PERSON] заподіяно майнову шкоду шляхом обману. Очевидців, свідків, документів щодо наявності та вартості викраденого майна, осіб, які могли вчинити кримінальне правопорушення не встановлено. Рішення про закриття кримінального провадження № 12019040700001276, яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 192 КК України, прийняте слідчим СВ Самарського ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області майором поліції Проскурніковим С.А., з підстав незаконності було оскаржено слідчому судді Самарського районного суду м. Дніпропетровська. За результатами розгляду цієї скарги вказану постанову про закриття кримінального провадження скасовано та досудове слідство триває по цей час. Таким чином, він фізично не міг користуватися кредитними електронними платежами. Просив у задоволенні позовних вимог відмовити в повному обсязі. Представник позивача надав до суду відповідь на відзив на позовну заяву в якому зазначив, що відповідач не повідомив позивача про крадіжку телефону, як це передбачено умовами договору. У зв`язку з чим Позивачу платіжна картка не була заблокована. Списання кредитних коштів з карткового рахунку було здійснено 15.10.2019.2019 року на загальну суму 31121,00 грн, що підтверджується випискою по рахунку та рахунком заборгованості, які містяться у матеріалах справи. Повідомлення про нібито крадіжку телефону Відповідач надав до Банку значно пізніше - лише 20.01.2020 року. Просив позовні вимоги задовольнити. Представник позивача в судове засідання не з`явився, попередньо надав до суду заяву про розгляд справи без його участі, підтримав вимоги свого позову, та просив їх задовольнити. Відповідач в судовому засіданні позовні вимоги не визнав, просив у задоволенні позовних вимог відмовити в повному обсязі, пояснив, що 15.10.2021 шляхом шахрайських дій було заблоковано його телефон, була заблокована сім-карта. Банківський рахунок був прив`язаний до телефону. Гроші в нього було знято шахраями, про що він повідомив банк та звернувся з цього приводу до поліції. Банк він повідомив вчасно, проте, оскільки йому не було ніякої відповіді, він вдруге 20.01.2020 звернувся в банк, де йому сказали написати іншу заяву, в якій подробно повідомити про всі обставини. Саме ця заява була зареєстрована і він зняв з неї копію. Представник відповідача в судовому засіданні позовні вимоги не визнав та надав суду пояснення, аналогічні поясненням відповідача і просив у задоволенні позовних вимог відмовити. Суд, вислухавши пояснення відповідача та представника відповідача, вивчивши матеріали справи, дослідивши докази кожен окремо та в їх сукупності, вважає, що позов не підлягає задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що 20.12.2018 [PERSON] звернувся до відділення №175/03 АБ «УКРГАЗБАНК» з метою отримання банківських послуг, у зв`язку з чим підписав Заяву-Договір №2018/І_С/175-003463 про приєднання до Правил відкриття та обслуговування поточного рахунку фізичної особи, операції за яким здійснюються з використанням електронних платіжних засобів, та надання послуг за платіжними картками ПАТ АБ "Укргазбанк", відповідно до якого йому було надано кредит у формі дозволеного овердрафту на умовах: за програмою кредитування «Універсальна картка «Домовичок»; кредитний договір №2018/ОВР/175-001468; строк дії ліміту дозволеного овердрафту - 12 місяців, дата його встановлення - 20.12.2018 року, дата повернення - 19.12.2019 року; максимальна сума ліміту дозволеного овердрафту - 300 000,00 грн.; базова процентна ставка - 36 % річних, процентна ставка за простроченим кредитом - 48% річних; процентна ставка на пільговий період - 0,00001% річних. На виконання умов Договору, 20.12.2018 р. [PERSON] було відкрито субрахунок [NUMBER]., та видано платіжну картку № [NUMBER] , що підтверджується відповідною розпискою Клієнта в Договорі в розділі «Розписка про отримання платіжної картки»(а.с. 31). Як вбачається з розрахунку заборгованості, станом на 15.06.2020 року за зазначеним договором утворилася заборгованість у розмірі 39252,90 грн, яка складається з: 24550,30 грн - заборгованість по кредиту поточна; 8033,36 грн - заборгованість по кредиту прострочена; 742,88 грн - заборгованість за відсотками поточна; 5926,36 грн - заборгованість за відсотками прострочена (а.с.19). Відповідно до постанови про закриття кримінального провадження від 26.06.2020 встановлено, що 23.12.2019 до Самарського ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області надійшов рапорт про те, що 11.10.2019 року близько 17 години за адресою: [ADDRESS] [PERSON] заподіяно майнову шкоду шляхом обману (а.с. 93). Ухвалою слідчого судді Самарського районного суду м.Дніпропетровська від 07.05.2021 встановлено, що з оглянутих в засіданні матеріалів кримінального провадження №12019040700001276 від 26.12.2019, до яких долучено, зокрема протокол прийняття заяви про вчинення кримінального правопорушення та пояснення [PERSON] встановлено, що заявник вказував на всі обставини вказаного кримінального правопорушення, а саме за блокування телефону та надав інформацію щодо номеру картки, з якої були виведено кошти. Постанову слідчого Самарського ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області від 26.12.2020 про закриття кримінального провадження №12019040700001276 від 26.12.2019 скасовано (а.с. 97-98). 20.01.2020 [PERSON] звернувся до управляючого відділення №175/03 АБ «УКРГАЗБАНК» з заявою щодо зняття коштів з його рахунку (а.с.114). Згідно статті 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. Відповідно до статті 1048 ЦК України розмір і порядок одержання процентів встановлюється договором. На підставі частини другої статті 1050 ЦК України якщо договором встановлений обов`язок позичальника повернути позику частинами (з розстроченням), то у разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилася, та сплати процентів, належних йому відповідно до статті 1048 ЦК України. Згідно частини першої статті 207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах. Згідно пункту 5.2.18 Правил відкриття та обслуговування поточного рахунку фізичної особи, операції за яким здійснюються з використанням електронних платіжних засобів, та надання послуг за платіжними картками ПАТ АБ "Укргазбанк" (далі - Правила)клієнт зобов`язаний негайно інформувати банк про факт втрати картки та/або номера мобільного телефону та / або у випадках виявлення несанкціонованого доступу, спроб доступу сторонніми особами до рахунку/субрахунку, картки, у порядку, визначеному розділом 9 цих правил. Відповідно до пункту 5.2.20 Правил клієнт зобов`язаний після втрати/зміни номеру мобільного телефону особисто звернутися до Банку із заявою про втрату/зміну номеру мобільного телефону.У разі неможливості відвідати відділення банку, клієнт повинен сповістити про це банк за телефоном контакт- центру банку для блокування облікового запису користувача в системі ДБО та/або для внесення змін до налаштувань у SMS-banking.Сторони погоджуються, що звернення клієнта до Банку із заявою про зміну номеру мобільного телефону вважається належним повідомленням про зміну номеру мобільного телефону та не потребує внесення сторонами відповідних змін до заяви - договору. Пунктом 5.1.20 Правил передбачено, що банк зобов`язаний в разі отримання від клієнта інформації (письмової або усної за телефоном звернення) щодо компроментації особистого пароля, виявлення неналежного переказу, спроби несанкціонованого доступу до коштів на рахунку /субрахунку, щодо втрати номера мобільного телефону, на який здійснюється відправлення ОТР-пароля, упродовж однієї години припинити подальше обслуговування клієнта в межах відповідного продукту шляхом блокування облікового запису користувача в системі ДБО. Стаття 1 Закону України «Про захист прав споживачів» визначає: споживачем є фізична особа, яка придбаває, замовляє, використовує або має намір придбати чи замовити продукцію для особистих потреб, безпосередньо не пов`язаних з підприємницькою діяльністю або виконанням обов`язків найманого працівника (пункт 22); продукція - це будь-які виріб (товар), робота чи послуга, що виготовляються, виконуються чи надаються для задоволення суспільних потреб (пункт 19); послугою є діяльність виконавця з надання (передачі) споживачеві певного визначеного договором матеріального чи нематеріального блага, що здійснюється за індивідуальним замовленням споживача для задоволення його особистих потреб (пункт 17); виконавець - це суб`єкт господарювання, який виконує роботи або надає послуги (пункт 3). Згідно зі ст.1073 ЦК України у разі несвоєчасного зарахування на рахунок грошових коштів, що надійшли клієнтові, їх безпідставного списання банком з рахунка клієнта або порушення банком розпорядження клієнта про перерахування грошових коштів з його ж рахунка, банк повинен негайно, після виявлення порушення, зарахувати відповідну суму на рахунок клієнта або належного отримувача, сплатити проценти та відшкодувати завдані збитки, якщо інше не встановлено законом. Загальні засади функціонування платіжних систем і систем розрахунків в Україні, поняття та загальний порядок проведення переказу коштів у межах України, встановлення відповідальності суб`єктів переказу, а також визначення загального порядку здійснення нагляду (оверсайта) за платіжними системами встановлено Законом України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні». Відповідно до вимог пункту 6 розділу VI Положення про порядок емісії електронних платіжних засобів і здійснення операцій з їх використанням, затвердженого постановою Правління Національного банку України №705 від 05 листопада 2014 року, в редакції, що діяла на момент виникнення спірних відносин, користувач після виявлення факту втрати електронного платіжного засобу та/або платіжних операцій, які він не виконував, зобов`язаний негайно повідомити банк або визначену ним юридичну особу в спосіб, передбачений договором. До моменту повідомлення користувачем банку ризик збитків від здійснення операцій та відповідальність несе користувач, а з часу повідомлення користувачем банку ризик збитків від здійснення операцій за електронним платіжним засобом користувача несе банк. Втратою електронного платіжного засобу є неможливість здійснення користувачем контролю (володіння) за електронним платіжним засобом, неправомірне заволодіння та/або використання електронного платіжного засобу чи його реквізитів. Відповідно до п. 9 розділу VI Положення про порядок емісії електронних платежів засобів і здійснення операцій з їх використанням, затвердженого постановою правління Національного Банку України від 05 листопада 2014 року №705, користувач не несе відповідальності за здійснення платіжних операцій, якщо електронний платіжний засіб було використано без фізичного пред`явлення користувачем та/або електронної ідентифікації самого електронного платіжного засобу і його користувача, крім випадків, якщо доведено, що дії чи бездіяльність користувача призвели до втрати, незаконного використання ПІНу або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції. Зазначені норми є спеціальними для спірних правовідносин. Суд приходить до висновку, що відповідач здійснив всі визначені заходи, які передбачені в даному випадку щодо доведення своєї невинуватості у здійсненні зазначених дій, а отже, як користувач картки не може нести відповідальності за здійснення платіжних операцій, якщо спеціальний платіжний засіб було використано без фізичного пред`явлення користувачем або електронної ідентифікації самого спеціального платіжного засобу та його держателя, крім випадків, коли доведено, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню персонального ідентифікаційного номера або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції. Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. В силу ч.1 ст.81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ч.6 ст.81 ЦПК України доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Відповідно положень ст.12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. З урахуванням положень пункту 37.2. статті 37 Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» та п. 9 розділу VI Положення про порядок емісії електронних платежів засобів і здійснення операцій з їх використанням, ПАТ АБ "Укргазбанк" не надав доказів, які б спростовували доводи відповідача про те, що банківською карткою відповідач не користувався, не втрачав, іншим особам не передавав, ПІН-коду нікому не повідомляв, та взагалі під час здійснення банківських операцій з картковим рахунком перебував у місці їх вчинення. Така ж правова позиція висловлена у постанові Верховного Суду України від 13 травня 2015 року № 6-71цс15, в якій зазначено, що відповідно до пунктів 6.7, 6.8 Положення «Про порядок емісії спеціальних платіжних засобів і здійснення операцій з їх використанням», затвердженого постановою Правління Національного банку України від 30 квітня 2010 року №223, банк у разі здійснення недозволеної або некоректно виконаної платіжної операції, якщо користувач невідкладно повідомив про платіжні операції, що ним не виконувалися або які були виконані некоректно, негайно відшкодовує платнику суму такої операції та, за необхідності, відновлює залишок коштів на рахунку до того стану, у якому він був перед виконанням цієї операції. Користувач не несе відповідальності за здійснення платіжних операцій, якщо спеціальний платіжний засіб було використано без фізичного пред`явлення користувачем або електронної ідентифікації самого спеціального платіжного засобу та його держателя, крім випадків, коли доведено, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню персонального ідентифікаційного номера або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції. Верховний Суд у постановах від 14 лютого 2018 року у справі №127/23496/15-ц (касаційне провадження № 61 -3239св 18), від 20 червня 2018 року у справі №691/699/16-ц, (касаційне провадження №61 -16504св 18) вказану правову позицію підтримав. Таким чином, судом встановлено, що [PERSON] як користувач картки своїми діями чи бездіяльністю не сприяв втраті, незаконному використанню персонального ідентифікаційного номера (коду) або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції, списання грошових коштів з карткового рахунку відбулося не за його розпорядженням і він не повинен нести відповідальності за такі операції; виявивши безпідставне списання (перекази, зняття) коштів, відповідач повідомив про цей факт банк та звернувся до правоохоронних органів, враховуючи наявність кримінального провадження, у межах якого встановлюється особа, яка протиправно заволоділа грошовими коштами, суд приходить до висновку що позовні вимоги є необґрунтованими та не підлягають задоволенню. На підставі викладеного та

Outcome: dismissed