Jurisdiction: civil
Date: 2021-03-18 00:00:00

У червні 2020 року [PERSON] звернувся в Дарницький районний суд м. Києва із позовною заявою до [PERSON] , [PERSON] , за участю третьої особи Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), в якій, з урахуванням поданих збільшень, просив: визнати за ним право власності на 1/2 частину квартири під номером [ADDRESS] у порядку спадкування за законом; визнати за ним право власності на 1/2 частину домоволодіння, яке знаходиться за адресою: [ADDRESS] , яке складається з житлового будинку, що має загальну площу - 77,2 кв.м., житлову площу - 35, 9 кв.м. та надвірних будівель і споруд: прибудова літ. «а1», «а3», «а4»; веранда літ. «а2»; ганок літ. «а5», «д1», «ж1»; козирок літ. «а6», «г1», «д2», «д4», «ж2», «ж3»; погріб літ. «Б»; сарай літ « Г»; літня кухня літ.« ДІІ»; балкон літ. «д3»; баня літ. «Ж»; літній душ літ. «З»; басейн літ. «О»; хвіртка літ. «N4», «N8»; ворота літ. «N5» ,«N9»;огорожа літ. «N6», «N7», «N10», «N11»; стіна підпірна літ. «N12»; вимощення літ. «N1»; колодязь літ. «К»; каналізаційна яма літ. «Л» та «М»; колонка літ. «Н» у порядку спадкування за законом; стягнути з [PERSON] та [PERSON] солідарно судовий збір в сумі 10510, 00 грн. та витрати на адвокатську правову допомогу у розмірі 24 000, 00 грн. Позовна заява обгрунтована тим, що [INFO] помер батько позивача - [PERSON] , який до смерті був зареєстрований та проживав у квартирі [ADDRESS] . Після його смерті відкрилася спадщина. Спадкоємцями першої черги за законом після його смерті крім позивача - сина померлого, також є дружина спадкодавця - [PERSON] , брат позивача - [PERSON] . Заповіт батько не залишив. Позивач у встановлений строк звернувся до Другої Київської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини та заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом. Із заявами про прийняття спадщини також звернулися відповідачі, однак [PERSON] в подальшому відмовився від належної йому частки спадщини. До складу спадщини увійшо наступне майно: квартира [ADDRESS] та домоволодіння, яке знаходиться за адресою: [ADDRESS] , що складається з житлового будинку літ. "А1", що має загальну площу - 77,2 кв.м., житлову площу - 35, 9 кв.м. та надвірних будівель і споруд: прибудова літ. «а1», «а3», «а4»; веранда літ. «а2»; ганки літ. «а5», «д1», «ж1»; козирок літ. «а6», «г1», «д2», «д4», «ж2», «ж3»; погріб літ. «Б»; сарай літ «Г»; літня кухня літ.« ДІІ»; балкон літ. «д3»; баня літ. «Ж»; літній душ літ. «З»; басейн літ. «О»; хвіртка літ. «N4», «N8»; ворота літ. «N5» ,«N9»; огорожа літ. «N6», «N7», «N10», «N11»; стіна підпірна літ. «N12»; вимощення літ. «N1»; колодязь літ. «К»; каналізаційна яма літ. «Л» та «М»; колонка літ. «Н». У звязку з тим, що [PERSON] не зверталася до нотаріальної контори з відповідною заявою про видачу їй свідоцтва на частку у спільному майні подружжя в порядку статті 60 СК України, тому позивач вважає, що має право на спадкування 1/2 частини всього спадкового майна, яке залишилоя після смерті його батька - [PERSON] . Однак 29.05.2019 державним нотаріусом Другої Київської державної нотаріальної контори ГТУЮ у м. Києві була винесена постанова про відмову у вчиненні нотаріальної дії - видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на нерухоме майно - 1/4 частину вказаної квартири та домоволодіння, у зв"язку з тим, що позивач не надав нотаріусу документи, що посвідчують право власності на нерухоме майно. Оригінали вказаних документів знаходяться у відповідачів, які відмовилися надати їх нотаріусу, через що позивач позбавлений можливості оформити свої спадкові права і змушений звернутися до суду за їх захистом. Ухвалою судді Дарницького районного суду м. Києва від 10.07.2020 відкрито провадження за вказаною позовною заявою, справу призначено до розгляду за правилами загального позовного провадження у підготовче засідання, витребувано матеріали спадкової справи та інформацію щодо власника спірної квартири. 06.08.2020 до суду надійшли пояснення третьої особи на позовну заяву, в якому представник просив розглянути спаву на підставі норм чинного законодавства у відсутність представника, копію прийнятого рішення направити на адресу третьої особи. 03.11.2020 до суду поданий відзив [PERSON] , в якому відповідач вказує про те, що посилання позивача, що вона ніби то вчиняє дії спрямовані на порушення прав позивача та відмовляється надати необхідні документи до нотаріальної контори, не підтверджені доказами. Позивач не позбавлений права звернутися за дублікатами правовстановлюючих документів, копії яких є в матеріалах справи. Просила у задоволенні позову відмовити, судові витрати покласти на позивача. Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 21.01.2021 закрито підготовче засідання, справу призначено до розгляду по суті. У судовому засіданні позивач та його представник заявлені позовні вимоги підтримали, просили суд їх задовольнити, посилаючись на те, що позивач, як одних із двох спадкоємців має право на 1/2 частину спадщини, оскільки відповідач не отримувала свідоцтва на частку майна як спільну сумісну власність подружжя, однак реалізувати своє право на спадкування він немає змоги, оскільки оригіналів правовстановлюючих документів він немає, вони знаходяться у відповідачів. Відповідачі у судове засідання не прибули, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, представник відповідача [PERSON] подав до суду клопотання про відкладення судового засідання. Представник третьої особи також до суду не прибув. Суд, з урахуванням дукми позивача та його представника, визнав неявку відповідачів та представника відповідача неповажною та ухвалив розглядати справу у їхню відсутність. Заслухавши пояснення позивача та його представника, дослідивши письмові докази по справі, суд вважає, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню, виходячи з наступного. Судом встановлено, що [INFO] помер [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть, яке видано Дарницьким районним у місті Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у місті Києві від 04.04.2017 (а. с. 14). Після його смерті відкрилась спадщина, до складу якої входить квартира [ADDRESS] та домоволодіння, яке знаходиться за адресою: [ADDRESS] . З матеріалів спадкової справи, заведеної після смерті [PERSON] вбачається наступне. Покійний [PERSON] перебував у зареєстрованому шлюбі з [PERSON] з 21.11.1981, що підтвержується копією свідоцтва про укладення шлюбу (а. с. 13). Спадкоємцями померлого [PERSON] за законом являються [PERSON] , [PERSON] - сини померлого, [PERSON] - дружина померлого, які у встановлений законом строк звернулися до Другої Київської державної нотаріальної контори із заявами про прийняття спадщини.Заповіт померлий не складав (а. с. 44, 63). Син покійного - відповідач [PERSON] своєю заявою від 23.03.2017 відмовився від прийняття спадщини (а.с. 43). Відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, за [PERSON] 30.10.2007 було зареєстроване право власності на домоволодіння, яке знаходиться за адресою: [ADDRESS] , підтверджується інформаційною довідкою № 206079366 від 03.04.2020 (а. с. 15). Відповідно до Інформаційної довідки Комунального підприємства Київської міської рари "Київське міське бюро технічної інвентаризації" від 13.05.2017 КВ-2017 № 13882, за [PERSON] на підставі договору купівлі-продажу від 09.12.1994, зареєстровано право власності на квартиру [ADDRESS] (а. с. 67). Відповідно до довідки КП Бориспільської районної ради Бориспільське районне "Бюро технічної інвентаризації" № 16247 від 29.11.2017 року про технічні показники нерухомого майна -житлового будинку з надвірними будівлями та спорудами, домоволодіння, яке знаходиться за адресою: [ADDRESS] , складається з житлового будинку літ. "А1", що має загальну площу - 77,2 кв.м., житлову площу - 35, 9 кв.м. та надвірних будівель і споруд: прибудова літ. «а1», «а3», «а4»; веранда літ. «а2»; ганки літ. «а5», «д1», «ж1»; козирок літ. «а6», «г1», «д2», «д4», «ж2», «ж3»; погріб літ. «Б»; сарай літ «Г»; літня кухня літ. «ДІІ»; балкон літ. «д3»; баня літ. «Ж»; літній душ літ. «З»; басейн літ. «О»; хвіртка літ. «N4», «N8»; ворота літ. «N5» ,«N9»; огорожа літ. «N6», «N7», «N10», «N11»; стіна підпірна літ. «N12»; вимощення літ. «N1»; колодязь літ. «К»; каналізаційна яма літ. «Л» та «М»; колонка літ. «Н» (а. с. 82). 29.05.2019 державний нотаріус Другої Київської державної нотаріальної контори прийняла постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, якою відмовила [PERSON] у вчиненні нотаріальної дії - видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на майно померлого, у зв`язку з відсутністю правовстановлюючих документів на спадкове майно (а. с. 78 - 79). Відповідно до ст. 22 КпШС майно, нажите подружжям за час шлюбу, є його спільною сумісною власністю. Кожен з подружжя має рівні права володіння, користування і розпорядження цим майном. Аналогічне положення міститься і в ст. 60 СК України, що майно, набуте подружжям за час шлюбу, належить дружині та чоловікові на праві спільної сумісної власності незалежно від того, що один з них не мав з поважної причини (навчання, ведення домашнього господарства, догляд за дітьми, хвороба тощо) самостійного заробітку (доходу). Вважається, що кожна річ, набута за час шлюбу, крім речей індивідуального користування, є об`єктом права спільної сумісної власності подружжя. Таким чином, з матеріалів спадкової справи вбачається, що квартира [ADDRESS] та домоволодіння, яке знаходиться за адресою: [ADDRESS] , були придбані під час шлюбу померлого з відповідачем [PERSON] , а тому вказане майно являється спільною сумісною власністю подружжя, а отже до складу спадщини входить лише 1/2 частина вказаного майна. Відповідно до ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її (ч. 1 ст. 1268 ЦК України). Частиною 1 ст. 1269 ЦК України визначено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до ст. 1226 ЦК України, частка у праві спільної сумісної власності спадкується на загальних підставах. Відповідно до ч. 2 п. 1 ст. 16 ЦК України, способом захисту цивільних прав та інтересів в суді є визнання права. Згідно ст. 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Відповідно до ст. 328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом. Відповідно до ст. 392 ЦК України, власник майна може пред`явитипозов про визнання його права власності, якщо це право оскаржується або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності. Пунктом 23 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 року №7 визначено, що у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження. Верховний Суд в постанові від 19.12.2018 у справі № 674/1307/15-ц також звернув увагу на те, що наявність чинної і не оскаржуваної позивачем постанови нотаріуса про відмову у видачі свідоцтва про право власності на спадковий будинок та земельну ділянку є додатковою перешкодою для оформлення спадкових прав у нотаріальному порядку, оскільки законом не передбачений повторний розгляд питання, якщо перше вирішено по суті. На підставі вищевикладеного, суд приходить до висновку про обгрунтованість позовних вимог [PERSON] до [PERSON] про визнання права власності на спадкове майно, оскільки вони є доведеними та обґрунтованими. Разом з тим, враховуючи те, що спадкове майно було набуте подружжям [PERSON] та [PERSON] у період шлюбу, квартира і домоволодіння є спільною сумісною власністю подружжя а тому до складу спадщини входить лише 1/2 частина майна, яка належала померлому. Посилання позивача та його представника на те, що [PERSON] не зверталася до нотаріальної контори з відповідною заявою про видачу їй свідоцтва на частку у спільному майні подружжя в порядку статті 60 СК України, а тому спадкове майно не є спільною сумісною власністю, не грунтується на вимогах чинного законодавства. Таким чином, позивач, як один із двох спадкоємців померлого [PERSON] має право на спадкування лише 1/4 частини картири та домоволодіння. Позовні вимоги щодо [PERSON] суд вважає такими, що заявлені до неналежного відповідача, оскільки відповідач [PERSON] не являється спадкоємцем померлого [PERSON] так як відмовився від прийняття спадщини, а тому не підлягають задоволенню. Щодо вимог про визнання права власності на частину домоволодіння, яке знаходиться за адресою: [ADDRESS] , яке складається з житлового будинку, що має загальну площу - 77,2 кв.м., житлову площу - 35, 9 кв.м. та надвірних будівель і споруд: прибудова літ. «а1», «а3», «а4»; веранда літ. «а2»; ганок літ. «а5», «д1», «ж1»; козирок літ. «а6», «г1», «д2», «д4», «ж2», «ж3»; погріб літ. «Б»; сарай літ « Г»; літня кухня літ.« ДІІ»; балкон літ. «д3»; баня літ. «Ж»; літній душ літ. «З»; басейн літ. «О»; хвіртка літ. «N4», «N8»; ворота літ. «N5» ,«N9»;огорожа літ. «N6», «N7», «N10», «N11»; стіна підпірна літ. «N12»; вимощення літ. «N1»; колодязь літ. «К»; каналізаційна яма літ. «Л» та «М»; колонка літ. «Н», то суд вважає за належне визнати лише право власності на домоволодіння без зазначення надвірних будівель і споруд, оскільки у матеріалах справи відсутній актуальний на час розгляду справи технічний паспорт на будинок з господарськими будівлями та спорудами, який би відповідав Інструкції про порядок проведення технічної інвентаризації об`єктів нерухомого майна. Так, відповідно до п. 13 складовими частинами технічного паспорта на будинок садибного типу з господарськими будівлями та спорудами (додаток 3) є: 1) схема розташування будівель та споруд; 2) експлікація до схеми розташування будівель та споруд; 3) план будинку садибного типу; 4) експлікація приміщень будинку садибного типу; 5) характеристика будинку садибного типу з господарськими будівлями та спорудами. Технічну інвентаризацію може бути проведено на підставі рішення суду в межах забезпечення позову. Із врахуванням зазначеного, суд вважає за необхідне заявлені позовні вимоги задовольнити частково, а саме визнати за [PERSON] право власності в порядку спадкування на 1/4 частину квартири та домоволодіння. Судові витрати розподілити між сторонами у відповідності до ст. 141 ЦПК України, а саме стягнути з відповідача [PERSON] на користь [PERSON] понесені ним судові витрати пропорційно до задоволеної частини позовних вимог у сумі 5 462,20 грн. судового збору, та 9 300 грн. витрат на правничу допомогу. Як вбачається з доданого до суду розрахунку часу витраченого адвокатом на надання правової допомоги [PERSON] відповідно до Договору від 03.02.2020, сплаті підлягають кошти у сумі 24 000 грн. Однак у зв"язку з частковим задоволенням позовних вимог та присутністю адвоката у судових засіданнях лише протягом 72 хв., а не 3 годин, як зазначено у розрахунку, стягненню з відповідача підлягають витрати на правову допомогу у розмірі 9 300 грн.

Outcome: partial