Jurisdiction: civil
Date: 2017-11-26 00:00:00

03.03.2017 року [PERSON] звернулася до суду з позовом до [PERSON], третя особа: Орган опіки і піклування в особі Служби у справах дітей Шевченківської у місті Києві районної державної адміністрації про визначення участі батька у вихованні дитини та зміну графіка побачень батька та дитини в якому зазначає, що перебувала в шлюбі з [PERSON] до 05 серпня 2016 року. Шлюб розірвано в судовому порядку за ініціативою відповідача, оскільки він створив іншу сім'ю. Від шлюбу мають дитину [PERSON], [INFO]. Єва учень групи 2 Київської дитячої школи мистецтв № 2 імені [PERSON] та проживає і зареєстрована за адресою: [INFO], проживають разом з донькою у належній їй на праві власності квартирі. Ніколи не заперечувала дитині спілкуватися з батьком, а батьку з донькою. Батько приймає участь у вихованні дитини. Однак, останнім часом [PERSON] поставив метою забрати доньку на виховання до себе і її доводи про те, що донька надто маленька та потребує материнської опіки, часто хворіє та повинна мати сталий режим дня і харчування на [PERSON] не діяли. [PERSON] будучи зареєстрований у місті Ірпені та фактично там проживаючи возив дитину через день з міста Києва (забирав зі школи о 13:00 годині) до міста Ірпінь, де вона в нього ночувала, а о 07:00 годині ранку він знову відвозив її до школи у місто Київ. А на початку жовтня 2016 року [PERSON] звернувся до Служби у справах дітей Шевченківської в м. Києві РДА із заявою про встановлення офіційного графіка побачень з донькою та запропонував, щоб донька день через день була у нього з ночівлею. 12 жовтня 2016 року вона відстояла право дитини на нормальний графік побачень з батьком. А саме: кожного першого та третього тижня в дні: субота та неділя тижня з 09:00 години суботи до 12 години неділі; на протязі тижня в середу з 13:00 години після школи до 18 години у місті Києва; з 02 по 08 січня; 25 лютого; 08 березня; з 05 по 10 травня; з 01 по 16 червня; 02 серпня; з 30.10 по 04.11; 17 листопада разом з матір'ю, дитини в день народження дитини за раніше узгодженим планом святкування дня народження, про що комісія постановила відповідне рішення. Але вже за місяць Служба у справах дітей за заявою [PERSON] змінила графік побачень у звязку з тим, що батько придбав квартиру у місті Києві. Комісія встановила ще більш неприйнятний графік за яким донька перебуває з батьком майже всі вихідні дні та серед тижня. Тобто донька три дні та чотири ночі перебуває за матірю, а чотири дні та три ночі з батьком. Рішенням Комісії з питань захисту прав дитини при Шевченківській районній у місті Києві державній адміністрації від 23.11.2016 року «Про визначення способів участі у вихованні дитини [PERSON], 2010 року народженню, яка проживає з матір'ю [PERSON] за нововиявленими обставинами» громадянину [PERSON] встановлено графік побачень з малолітньою донькою [PERSON], [INFO]». Відповідно до цього графіку батько зустрічається з дитиною: «щовівторка з 9:00 год. до середи 18:00 год.; щоп'ятниці з 09:00 до неділі 11:00 год.; з 02 по 08 січня; 25 лютого; 08 березня; з 05 по 10 травня; з 01 по 16 червня; з 21 по 31 липня; 02 серпня; з 10 по 20 серпня; з 30.10 по 04.11; 17 листопада половина дня». При винесенні вищезазначеного рішення не було враховано висновок від 22.11.2016 року професора, доктора психологічних наук [PERSON] Інституту спеціальної педагогіки психологічного про обстеження [PERSON]. Висновок категорично відмовились спочатку брати у Службі у справах дітей Шевченківської РДА, а потім взяти до відома на засіданні комісії. Згідно даного висновку зазначено: «дитина має виховуватись матір'ю. Водночас батько обовязково має брати участь у вихованні дочки. Забирати дитину до себе 1 та 3 суботу та неділю тижня, дотримуватись чіткого режиму дня дитини». Вже після засідання комісії було отримано ще один висновок Міського центру дитини м. Києва № 001 від 12.01.2017 року психологічного обстеження [PERSON]. Згідно цього висновку дитина має «нестабільний на даний час, психологічний стан» та однією із головних рекомендацій є: «визначити постійне та стабільне місце проживання дитини». Крім того, в цьому висновку детально досліджувалось питання взаємовідносин доньки з новою дружиною батька та встановлено, що дитина неприязно ставиться до неї та страждає. Часте «кочування» дитини з місця її постійного проживання у матері до батька, який, в свою чергу, возить дитину з міста Києва до міста Ірпеня - призвели до того, що у дитини постійно порушується режим дня. Крім того, батько останнім часом взагалі не вважав за потрібне виконувати режим дня дитини. З цього питання вона зверталась із скаргою до Служби у справах дітей. Однак не дивлячись на висновки спеціалістів, здоровий глузд та головне, інтереси дитини, донька продовжує «кочувати» майже через день від матері з місця свого постійного проживання до батька. Донька в кінці лютого місяця 2017 року захворіла перебуваючи у [PERSON], про що він відразу не повідомив та привіз через день хвору доньку додому. Не дивлячись на те, що донька погано себе почувала, температурила, відповідач через день з'явився, щоб забрати дитину до себе, оскільки, його черга бути з дитиною. Коли вона в категоричній формі заявила про стан дитини та недопустимість порушення режиму лікування і залишення дитини вдома [PERSON] знову виказав погрози позбавити її прав на дитину та запевнив, що питання вже вирішено. Через встановлений третьою особою графік побачень дитини з батьком та необдуману поведінку батька, дитина перебуває у вкрай критичному психологічному та фізичному стані: часто хворіє, виснажена, адже не можна шестирічну дитину забирати день-через день в інше місце ночувати; не можна віддати всі вихідні батьку, а матері залишається тільки спілкування на тижні до школи та після занять дитини; і інші неприйнятні позиції: зокрема, що дитина в свій день народження буде півдня у батька, а півдня у матері. Оскільки Служба у справах дітей не бажає переглянути вказаний графік, змушена звернутись до суду. Вважає, що інтереси дитини та її, як матері, порушуються наступним. Згідно вищезазначених висновків психологічного обстеження [PERSON], наданого доктором психологічних наук, професором Інституту спеціальної педагогіки Національної академії педагогічних наук України та висновком психолога Міського центру - дитина [PERSON] вже на сьогодні потребує серйозної допомоги психологів через необдумані дії дорослих, а з графіком 50 відсотків у батька, а 50 у матері - дитина взагалі може мати проблеми. Крім того, з подібним графіком вона не має достатнього часу для виховання дитини - адже всі вихідні дні донька у батька, а точніше у бабусі та дідуся по лінії батька в місті Ірпені. Просить визначити участь як батька [PERSON] у вихованні дитини [PERSON], [INFO], встановивши наступний графік побачень з дитиною: кожного першого та третього тижня в дні субота та неділя тижня з 09 год. 00 хв. суботи до 12 години неділі; на протязі першого та третього тижня в середу з 13 год. 00 год. після школи до 18 год. 00 хв. у місті Києві; на протязі другого та четвертого тижня місяця кожного понеділка та пятниці з 13 год. 00 хв. до 18 год. 00 хв. в місті Києві; з 02 по 08 січня, 25 лютого; 25 квітня; з 05 по 10 травня; з 01 по 16 червня; 02 серпня; з 30 жовтня по 04 листопада; 17 листопада в день народження дитини разом з матірю дитини за раніше узгодженим планом святкування дня народження дитини. В судовому засідання представник позивача [PERSON] [PERSON] позовні вимоги підтримала у повному обсязі, просила їх задовольнити, оскільки, встановлений графік побачень з дитиною є фактично зміною місця проживання дитини та має негативний вплив на стан її здоровя звязку з відсутністю режиму дня. В судовому засідання представник відповідача [PERSON]- [PERSON] просив відмовити в задоволенні позовних вимог. Представник третьої особи начальник служби у справах дітей Шевченківської районної в місті Києві державної адміністрації [PERSON] через канцелярію суду надав заяву в якій просить слухати справу без їх представника. Вивчивши матеріали справи, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, згідно свідоцтва про одруження серія І-БК № 239007 [PERSON] та [PERSON] зареєстрували шлюб 25 липня 2003 року в Центральному відділі реєстрації шлюбів м. Києва з державним Центром розвитку сімї про що в книзі реєстрації актів про одруження зроблено актовий запис № 1320. Згідно рішення Ірпінського міського суду Київської області від 05 серпня 2016 року розірвано шлюб між [PERSON] та [PERSON]. Згідно свідоцтва про народження серія 1-ОК № 172160 [PERSON] народилася 17 листопада 2010 року, батько - [PERSON], мати - [PERSON]. Згідно витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності квартира за адресою: м. Київ, вул. Франка Івана (Шевченківський район) будинок, 20, квартира 5а належить [PERSON]. Згідно довідки № 1343/50 від 09.08.2016 року про реєстрацію місця проживання особи [PERSON], [INFO] зареєстрована за адресою: [INFO], будинок, 20, квартира 5а. Згідно висновку психологічного обстеження [PERSON], [INFO] доктора психологічних наук, професора [PERSON] від 22.11.2016 року № 2-07/326 дитина потребує чіткої організації її життєвого середовища: виконання режиму дня, достатнє харчування відповідного віку. Дитина повинна мати власний куточок для підготовки до школи, засинати у власному ліжку. Дитина має виховуватися матір'ю. Водночас батько обовязково має брати участь у вихованні дочки. Забирати дитину до себе 1 та 3 суботу та неділю тижня, дотримуватися чіткого режиму для дитини. Обом батькам рекомендовано консультацію у психолога з проблем сімейного консультування. Згідно висновку міського центру дитини служби у справах дітей та сім'ї виконавчого органу Київської міської ради № 001 від 12.01.2017 року психологічного обстеження рекомендовано батькам [PERSON] та [PERSON] скористатися сімейною медіацією з метою налагодження конструктивної комунікації між собою та вирішення питань щодо визначення способів участі батьків у вихованні доньки, визначити постійне та стабільне місце проживання дитини. Згідно витягу з протоколу № 21 засідання комісії з питань захисту прав дитини при Шевченківській районній в місті Києві державній адміністрації від 12.10.2016 року було вирішено, що комісія підтримала бажання батька щодо прийняття участі у вихованні дитини та вважає за доцільне встановити час для спілкування з дитиною, а саме: щопонеділка з 12:30 год. до 18:00 год.; щосереди з 12:30 год. до 18:00 год.; І та ІІІ тиждень місяця з 12:30 год. пятниці до 18:00 год. неділі; місяць під час літніх канікул; з 30 жовтня по 2 листопада; з 02 січня по 8 січня; з 26 березня по 30 березня; 25 лютого, 25 квітня, 02 серпня. За умови, якщо [PERSON] придбає, або орендує житло в районі мешкання [PERSON] комісією буде переглянуто графік побачень. Згідно витягу з протоколу № 24 засідання комісії з питань захисту прав дитини при Шевченківській районній в місті Києві державній адміністрації від 23.11.2016 року було вирішено, що оскільки, батько дитини придбав квартиру поряд з квартирою, де проживає дитина комісія переглянула графік, який розглядався 12.10.2016 року на комісії та підтримала графік, який запропонував батько, а саме: щовівторка з 09:00 год. до середи 18:00 год.; щопятниці з 09:00 год. до неділі 11:00 год.; з 02 по 08 січня; 25 лютого; 08 березня; з 26 березня по 30 березня; 25 квітня; 05 по 10 травня; з 01 по 16 червня; 21 по 31 липня; 02 серпня; 10 по 20 серпня; з 30 жовтня по 04 листопада; 17 листопада половина дня. 17.01.2017 року [PERSON] зверталася до Служби у справах дітей Шевченківської в м. Києві РДА із заявою про зміну графіка побачень дитини з батьком. Згідно листа начальника служби у справах дітей Шевченківської районної в місті Києві державної адміністрації [PERSON] № 40-Т-20 від 08.02.2017 року [PERSON]І було повідомлено, що начальник служби у справах дітей провів бесіду з громадянином [PERSON], йому було розяснено порядок виконання графіку побачень з дитиною відповідно до розпорядження Шевченківської районної в місті Києві державної адміністрації від 09.12.2016 року № 728. Згідно листа начальника служби у справах дітей Шевченківської районної в місті Києві державної адміністрації [PERSON] № 40-Т-23 від 08.02.2017 року [PERSON]І було повідомлено, що графік побачень батька з дитиною, який прийнято на засіданні комісії 23.11.2016 року залишено без змін. Згідно висновку Шевченківської районної в місті Києві державної адміністрації від 27.06.2017 року № 109/05/40-5338 орган опіки та піклування підтримує позовну заяву [PERSON] до [PERSON] про визначення участі батька у вихованні дитини, а саме: І-ІІІ тиждень місяця, влітку з 1 по 15 число кожного місяця. Відповідно до положень ст.\~1-3 Конвенції ООН "Про права дитини"\~в усіх діях щодо дітей першочергова увага приділяється як найкращому забезпеченню інтересів дитини. Дитині забезпечується такий захист і піклування, які необхідні для її благополуччя, беручи до уваги права й обов'язки її батьків, опікунів чи інших осіб, які відповідають за неї за законом і з цією метою вживаються всі відповідні законодавчі і адміністративні заходи. Стаття 18 Конвенції ООН "Про права дитини" встановлює принцип загальної та однакової відповідальності обох батьків за виховання і розвиток дитини. Статтями\~11,\~15 Закону України "Про охорону дитинства"\~визначено, що кожна дитина має право на проживання в сімї разом з батьками або в сім'ї разом з батьком або в сім'ї одного з них та на піклування батьків. Батько і мати мають рівні права та обов'язки щодо своїх дітей. Предметом основної турботи та основним обов'язком батьків є забезпечення інтересів своєї дитини. Дитини, яка проживає окремо від батьків або одного з них, має право на підтримання з ними регулярних особистих стосунків і прямих контактів. Батьки, які проживають окремо від дитини, зобов'язані брати участь у її вихованні і мають право спілкування з нею, якщо судом визнано, що таке спілкування не перешкоджатиме нормальному вихованню дитини. Відповідно до\~ст. 141 Сімейного кодексу України \~мати, батько мають рівні права та обов'язки щодо дитини, незалежно від того, чи перебували вони у шлюбі між собою. Розірвання шлюбу між батьками, проживання їх окремо від дитини не впливає на обсяг їхніх прав і не звільняє від обов'язків щодо дитини. Згідно з\~ст. 153 Сімейного кодексу України \~мати, батько та дитина мають право на безперешкодне спілкування між собою, крім випадків, коли таке право обмежене законом. Положеннями\~ст. 157 Сімейного кодексу України \~передбачено, що питання виховання дитини вирішується батьками спільно. Той із батьків, хто проживає окремо від дитини, зобов'язаний брати участь у її вихованні і має право на особисте спілкування з нею. Той із батьків, з ким проживає дитина, не має права перешкоджати тому з батьків, хто проживає окремо, спілкуватися з дитиною та брати участь у її вихованні, якщо таке спілкування не перешкоджає нормальному розвиткові дитини. Згідно\~ст. 159 Сімейного кодексу України\~якщо той із батьків, з ким проживає дитина, чинить перешкоди тому з батьків, хто проживає окремо, у спілкуванні з дитиною та у її вихованні, зокрема якщо він ухиляється від виконання рішення органу опіки та піклування, другий із батьків має право звернутися до суду з позовом про усунення цих перешкод.\~Суд визначає способи участі одного з батьків у вихованні дитини (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною\~місця його проживаннятощо), місце та час їхнього спілкування. При визначенні способу участі відповідача у вихованні та спілкуванні з дитиною, суд враховує вік дитини, прихильність дитини до батька та матері, ставлення батьків до виконання батьківських обов'язків, ведення ними здорового способу життя та відсутність шкідливих звичок. При цьому, суд виходить з того, що дитина тривалий час проживає з матір'ю, яка забезпечує належні умови проживання, виховання, розвиток дитини та забезпечена власним житлом, а також те, що інтересам дитини приділяється першочергова увага, а саме дитина повинна мати певний час для відпочинку та сталий режим дня за місцем свого постійного проживання та підготовки до навчального процесу, тому позовні вимоги підлягають до задоволення.

Outcome: approved