Jurisdiction: civil
Date: 2020-01-30 00:00:00

Позивач звернулася із позовом до суду, в якому просить стягнути із відповідача на її користь завдану залиттям квартири [ADDRESS] майнову шкоду у розмірі 126 236,68 грн., моральну шкоду - 10000,00 грн., а також понесені судові витрати по оплаті судового збору 1374,37 грн. та 1200,00 грн. звіту оцінки. Мотивуючи тим, що позивач являється власником 1/5 частини квартири [ADDRESS] , що підтверджується свідоцтвом про право власності на житло видане Дарницьким вагоноремонтним заводом 11.01.2000 року. Будинок [ADDRESS] є триповерховим, квартира [ADDRESS] знаходиться на другому поверсі. 01.07.2016 року о 21.30 годині сталася аварія на горищі будинку, внаслідок чого було затоплено квартиру [ADDRESS] . Станом на 01.07.2016 року наслідки затоплення позивачу здалися незначними. Однак, через два тижні, залиття, що мало місце 01.07.2016 року, належної на праві власності позивачу квартири проявило себе. В квартирі з`явився грибок, неприємний запах плісняви, на стелях і стінах проявлялися ознаки цвілі шпалер. Згідно Акту складеного 06.09.2016 року членами комісії ЖЕД № 406, залиття квартири [ADDRESS] , що належить позивачу, сталося по причині того, що на горищі будинку відбувся порив труби ГПВ. Членами комісії ЖЕД-406 зафіксовані в Акті від 06.09.2016 року численні пошкодження квартири [ADDRESS] її залиттям. 10.09.2016 року згідно договору між позивачем та Товариством з обмеженою відповідальністю "КФ ЄВРОКОН" № 28-09/2016, останнім було проведено експертну оцінку квартири [ADDRESS] в ході якої було встановлено, що ринкова вартість робіт по ремонту житлової трикімнатної квартири становить 126 236, 68 грн. з урахуванням ПДВ або 105 197, 23 грн. без урахування ПДВ. Відповідно до Розпорядження № 61 «Про організаційно-правові заходи, пов`язані з виконанням рішення Київраді від 09.10.2014 № 270/270 «Про удосконалення структури управління житлово-комунальним господарством міста Києва», видане Дніпровською районною в місті Києві державною адміністрацією, обслуговування будинку по [ADDRESS] знаходиться на балансі Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дніпровського району м. Києва». Позивач в позасудовому порядку звернулася з листом від 23.11.2016 року до відповідача про відшкодування нанесеної матеріальної шкоди, на що відповідач відреагував листом від 06.12.2016 року, у якому відмовив у відшкодуванні нанесеної матеріальної шкоди. Мотивуючи таку відмову тим, що на момент складання акту про залиття від 06.09.2016 року позивачем було частково ліквідовано сліди залиття та не були залучені фахівці підприємства для складання дефектного акту, підстав для відшкодування матеріальної шкоди відповідач не вбачає, тому позивач змушена звернутися за захистом своїх прав до суду. Крім того, затоплення відповідачем квартири позивача стало наслідком понесення останньою моральних страждань, які виразилися у постійних переживаннях щодо необхідності відновлення нормального стану квартири, проживання у квартирі, яка фактично знаходиться в аварійному стані, необхідністю витрачати свій час для оформлення відповідних документів, Акту, проведення експертизи, залучення адвокатів для консультацій, тощо. Зважаючи на те, що затоплення квартири стало для позивача психотравмуючим фактором, враховуючи тривалість, глибину її моральних страждань, що спричинили негативні емоції та переживання, позивач просить стягнути з відповідача на свою користь моральну шкоду у розмірі 10000,00 грн. Ухвалою Дніпровського районного суду від 30.08.2017 року відкрито провадження у цивільній справі за позовом [PERSON] до Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дніпровського району м. Києва» про відшкодування шкоди. Надано відповідачу строк на подання заперечень проти позову. Справу призначено до судового засідання на 15 листопада 2017 року. (том 1 а.с. 105) Ухвалою Дніпровського районного суду від 15.11.2017 року судом долучено до матеріалів справи наданий відповідачем зведений кошторис на ремонт приміщення за адресою [ADDRESS] та залучено до участі у справі у якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору співвласників квартири [ADDRESS] : [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] . Роз`яснено третім особам подати свої пояснення щодо позову. Оголошено позовну заяву та заслухано пояснення позивача та представника відповідача. Оголошено перерву для виклику залучених третіх осіб (Т. 1 а.с. 157-160) 15 грудня 2017 року набули чинності зміни, внесені до Цивільного процесуального кодексу України Законом України "Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів" від 03.10.2017 року за № 2147-VII, яким ЦПК України викладено в новій редакції. Відповідно до Перехідних положень Цивільного процесуального Кодексу України в редакції Закону України "Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів" від 03.10.2017 року за № 2147-VII, справи у судах першої та апеляційної інстанцій, провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу. Заяви і скарги, подані до набрання ним чинності, розглядаються за правилами , що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу. Розгляд справи проводиться за правилами загального позовного провадження. Оскільки 15.11.2017 року суд перейшов до розгляду справи по суті, було продовжено судовий розгляд. 03.03.2018 року представником відповідача подано відзив на позовну заяву, який долучено до матеріалів справи. Зі змісту відзиву убачається, що відповідач заперечує в повному обсязі проти позовних вимог, просить позивачу відмовити у задоволенні позову та врахувати кошторис наданий відповідачем, який був складений згідно Державних стандартів України, відповідно до якого вартість робіт по ремонту житлової трикімнатної квартири становить 26 444,00 грн. Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 09.07.2018 року судом задоволено клопотання про допит в якості свідка [PERSON] . Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 29.10.2018 року було задоволено клопотання представника відповідача про призначення судової будівельно-технічної експертизи, проведення якої доручено Київському науково-дослідному інститут судових експертиз та зупинено провадження у справі № 755/12783/17. (Т. 1 а.с. 188). Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 04.03.2019 року за результатами проведеної судової будівельно-технічної експертизи провадження відновлено та призначено до судового засідання на 18 червня 2019 року. (Т. 1 а.с. 218). Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 30.07.2019 року задоволено клопотання представника відповідача про призначення у справі повторної судово будівельно-технічної експертизи, проведення якої доручено Київському науково-дослідному інститут судових експертиз та зупинено провадження у справі № 755/12783/17. (Т. 1 а.с. 247). 14.11.2019 року до Дніпровського районного суду м. Києва надійшов лист від Київського науково-дослідного інституту судових експертиз від 08.11.2019 року, відповідно до якого попередня оплата за проведення експертизи відповідачем не виконана і проведення судової будівельно-технічної експертизи залишено без виконання. Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 25 листопада 2019 року провадження відновлено та призначено до судового засідання на 31 січня 2020 року. (Т. 2 а.с.7). Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 31.01.2020 року відмовлено представнику відповідача у повторному клопотанні про призначення у справі повторної судово будівельно-технічної експертизи. У судовому засіданні позивач позовні вимоги підтримала в повному обсязі та просила суд позов задовольнити виходячи з доводів, якими обґрунтована позовна заява. У судовому засіданні представник відповідача визнав, що залиття, яке мало місце 01.07.2016 року о 21.30 годині сталося в результаті аварії на горищі будинку, внаслідок чого було затоплено квартиру [ADDRESS] . Даний будинок обслуговує Комунальне підприємство «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дніпровського району м. Києва», яке являється балансоутримувачем. Не заперечував проти стягнення з відповідача на користь позивача збитків у розмірі 26 444,00 грн., що підтверджується зведеним кошторисом від 01.11.2017 року, який був складений згідно Державних стандартів України. Отже позов визнав частково, не погодився із розміром матеріальної шкоди та просив відмовити за недоведеністю у моральній шкоді. Треті особи [PERSON] , [PERSON] під час судового розгляду проти позову не заперечували, зазначили, що затоплення квартири [ADDRESS] трапилося у 2016 році. Позивач неодноразово зверталася до відповідача, щоб провели ремонт, але останній нічого не зробив. Залиття відбулося внаслідок прорива труби на горищі житлового будинку. (Т. 1 а.с.174-176) В подальшому направили заяви про розгляд справи у їх відсутність. Третя особа [PERSON] проти позову також не заперечував, з аналогічних підстав. Допитана в якості свідка [PERSON] суду показала, що жителі будинку [ADDRESS] неодноразово зверталися до відповідача з заявами про усунення збитків завданих внаслідок залиття, але жодних дій з боку останнього не було вчинено. Суд, заслухавши позивача, представника позивача, третіх осіб, свідка [PERSON] , дослідивши матеріали справи, оцінивши надані сторонами докази, прийшов до висновку про часткове задоволення позовних вимог з огляду на наступне. Судом встановлено, що позивач [PERSON] , треті особи: [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] являються співвласниками квартири [ADDRESS] в рівних частках, що підтверджується свідоцтвом про право власності на житло від 11 січня 2000 року Дарницьким вагоноремонтним заводом; свідоцтвом про право на спадщину за законом від 27.06.2013 року, посвідчене державним нотаріусом Восьмої Київської державної нотаріальної контори Остролуцькою О.М. та зареєстровано у реєстрі за № 2-171. Відповідно до Розпорядження № 61 «Про організаційно-правові заходи, пов`язані з виконанням рішення Київраді від 09.10.2014 № 270/270 «Про удосконалення структури управління житлово-комунальним господарством міста Києва», видане Дніпровською районною в місті Києві державною адміністрацією, обслуговування будинку по [ADDRESS] знаходиться на балансі Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дніпровського району м. Києва». Пунктом 2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, що затверджені наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 року N 76, що зареєстровано в Міністерстві юстиції України 25.08.2005 року за N 927/11207 передбачено, що у разі залиття, аварії квартир складається відповідний акт. В акті повинно бути зазначено причину залиття квартири та з актом мають бути ознайомлені мешканці квартир. Відповідно до Акту про залиття, аварію, пошкодження від 06 вересня 2016 року складеного членами комісії ЖЕД-406, 01 липня 2016 року по [ADDRESS] трапилось залиття квартири [ADDRESS] . На момент обстеження в квартирі [ADDRESS] виявлені численні темні плями та пліснява на стелях та стінах. Причиною є: порив труби ГВП на горищі будинку. (а.с.13). Як убачається із матеріалів справи [PERSON] неодноразово зверталась до відповідача із заявами про вирішення питання відшкодування завданої залиттям шкоди. Дана обставина визнається і відповідачем. (.Т.1 а.с.25). Листом від 06.12.2016 року Комунальне підприємство «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дніпровського району м. Києва» відмовило [PERSON] у відшкодуванні вартості ремонту квартири [ADDRESS] , так як на момент складання акту про залиття від 06.09.2016 року позивачем частково ліквідовано сліди залиття (знято шпалери та штукатурку). Також не було залучено фахівців підприємства для складання дефектного акту з метою визначення об`ємів робіт та їх вартості. (Т. 1 а.с.26). 10 вересня 2016 року між [PERSON] та Товариством з обмеженою відповідальністю "КФ ЄВРОКОН" було укладено договір на проведення експертної оцінки № 28-09/2016, за умовами якого замовник доручив виконати експертну оцінку збитків, що заподіяні в результаті залиття водою трикімнатної квартири [ADDRESS] загальною площею 81,8 кв.м. Вартість проведення даного дослідження складає 1200,00 грн. Факт оплати позивачем вартості звіту у сумі 1200,00 грн. підтверджується квитанцією до прибуткового ордеру № 5 від 17 жовтня 2016 року (Т. 1 а.с.38-41) За даними звіту про експертну оцінку об`єкта: квартири [ADDRESS] наданого ТОВ"КФ ЄВРОКОН" від 10.09.2016 року вартість робіт по ремонту житлової трикімнатної квартири [ADDRESS] загальною площею 81,8 кв.м. становить 126 236, 68 грн. з урахуванням ПДВ або 105 197, 23 грн. без урахування ПДВ. Згідно зведеного кошторисного розрахунку вартості об`єкта будівництва від 01.11.2017 року, складений в поточних цінах на 07.11.2017 року, збитки завдані в результаті залиття квартири [ADDRESS] складають 26444,00 грн. (Т. 1 а.с. 142-143). Відповідно до висновку експерта за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи від 14.02.2019 року № 24104/18-43 складеного Київським науково-дослідним інститутом судових експертиз встановити технічну причину залиття квартири [ADDRESS] , що відбулося 01.07.2016 року, не вбачається можливим, в зв`язку з відсутністю пошкоджень санітарно-технічного обладнання в горищному просторі вказаного будинку. Встановити вартість ремонтно-будівельних робіт (розмір завданої матеріальної шкоди) для усунення наслідків залиття квартири [ADDRESS] що відбулося 01.07.2016 року, згідно документальних даних не вбачається можливим у зв`язку із відсутністю необхідних даних і суперечливих документальних даних. (Т. 1 а.с. 209-216). Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 30.07.2019 року задоволено клопотання представника відповідача про призначення у справі повторної судово будівельно-технічної експертизи, проведення якої доручено Київському науково-дослідному інститут судових експертиз та зупинено провадження у справі № 755/12783/17. (Т. 1 а.с. 247). 14.11.2019 року до Дніпровського районного суду м. Києва надійшов лист від Київського науково-дослідного інституту судових експертиз від 08.11.2019 року, відповідно до якого попередня оплата за проведення експертизи відповідачем не виконана і проведення судової будівельно-технічної експертизи залишено без виконання. За ч. 4 ст. 12 ЦПК України, кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. А відтак, не здійснивши оплати експертного дослідження, відповідач розпорядився наданими йому правами на власний розсуд. Відповідно до ст. 110 Цивільного процесуального кодексу України висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими статтею 89 цього Кодексу. Відхилення судом висновку експерта повинно бути мотивоване в судовому рішенні. За положеннями ч.3 ст. 12, ч.1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно зі ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, їхніх представників, допитаних як свідків, показань свідків, письмових доказів, речових доказів, зокрема звуко- і відеозаписів, висновків експертів. Письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору (ст. 94 ЦПК України). Статтями 76-80 ЦПК України визначено поняття належності, достатності, допустимості та достовірності доказів. З наведеного убачається, що обов`язок доказування розподіляється згідно з перерахованими нормами таким чином: позивач доказує наявність шкоди та її розмір, а відповідач -відсутність його вини в заподіянні шкоди. Позивачем доведено належними та допустимими доказами, що залиття квартири [ADDRESS] сталося в результаті пориву труби ГВП на горищі будинку. Відповідач визнає свою вину у настанні аварії, що мала місце 01 липня 2016 року. За даними звіту наданого позивачем про експертну оцінку об`єкта: квартири [ADDRESS] виконаного ТОВ"КФ ЄВРОКОН" від 10.09.2016 року, вартість робіт по ремонту житлової трикімнатної квартири [ADDRESS] загальною площею 81,8 кв.м. становить 126 236, 68 грн. з урахуванням ПДВ або 105 197, 23 грн. без урахування ПДВ. За даними зведеного кошторисного розрахунку вартості об`єкта будівництва від 01.11.2017 року, складений в поточних цінах на 07.11.2017 року, наданого відповідачем, збитки завдані в результаті залиття квартири [ADDRESS] складають 26444,00 грн. За висновком судової будівельно-технічної експертизи від 14.02.2019 року № 24104/18-43 складеного Київським науково-дослідним інститутом судових експертиз, встановити вартість ремонтно-будівельних робіт (розмір завданої матеріальної шкоди) для усунення наслідків залиття квартири [ADDRESS] що відбулося 01.07.2016 року, не вбачається можливим. Таким чином, матеріали справи містять дві оцінки розміру завданої матеріальної шкоди в результаті залиття квартири [ADDRESS] . Надаючи перевагу звіту наданого позивачем про експертну оцінку об`єкта: квартири [ADDRESS] виконаного ТОВ"КФ ЄВРОКОН" від 10.09.2016 року, суд виходить з того, що оцінка завданих збитків визначалась виходячи з ринкової вартості квартири. Зведений кошторис від 01 листопада 2017 року на ремонт приміщення за адресою [ADDRESS] , після залиття згідно акту обстеження ЖЕД-406 від 06.09.2016 року, був складений в поточних цінах станом на 7 листопада 2017 року виходячи з розрахунку державних цін, відповідно до якого вартість робіт по ремонту житлової трикімнатної квартири становить 26 444,00 грн. Таким чином, розрахунок завданих збитків наданий позивачем, на думку суду, відповідає реальним збиткам завданим в результаті залиття квартири [ADDRESS] . Згідно із ч. 1 ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов`язковому з`ясуванню при вирішенні даного спору про відшкодування матеріальної шкоди підлягає з`ясуванню: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Згідно із ч. 1 ст. 1192 Цивільного кодексу України, з врахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоду майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Позивач просить стягнути з відповідача вартість матеріальної шкоди завданої внаслідок залиття квартири у розмірі 126236,68 грн., визначений у звіті. Відповідно ч. 1 до ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Оцінюючи докази в їх сукупності суд приходить до висновку, що позивачем доведено наявність та розмір завданої їй шкоди в результаті залиття 01.07.2016 року належної їй на праві спільної часткової власності квартири [ADDRESS] . Обслуговування будинку по [ADDRESS] знаходиться на балансі Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дніпровського району м. Києва». Відповідач визнає свою вину, яка також доведена належними доказами, у залитті квартири [ADDRESS] , що мала місце 01.07.2016 року. А тому суд приходить до висновку, що протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням відповідача та вини останнього в її заподіянні, а також розмір завданого збитку в результаті залиття квартири, знайшли своє підтвердження матеріалами справи під час судового розгляду. З огляду на означене, суд приходить до висновку, що з відповідача на користь позивача підлягають відшкодуванню збитки завдані в результаті залиття квартири у розмірі 126 236,40 грн. Вимоги про відшкодування моральної шкоди з відповідача на користь [PERSON] підлягають частковому задоволенню. Суд знаходить доведеною протиправність дій відповідача, яка знаходиться в причинному зв`язку з заподіяною позивачу немайновою шкодою. Згідно із частинами першої, третьої статті 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення їх прав. Частина 2 вказаної статті передбачає, що моральна шкода, крім іншого полягає у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я, у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди, визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставною для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначені розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Суд погоджується з доводами [PERSON] , що внаслідок залиття квартири належної позивачу на праві спільної часткової власності, що сталося з вини відповідача, позивач зазнала душевних страждань у зв`язку з протиправною поведінкою відповідача щодо неї, перенесла емоційне напруження, що тягне за собою в своїй сукупності психологічний дискомфорт і моральні переживання, які погіршили гармонійні адаптовані умови її життєдіяльності і появу негативних психоемоційних почуттів, призвели до порушення душевної рівноваги, що вимагає від неї додаткових витрат часу, залучення душевних та матеріальних зусиль. При визначенні розміру моральної шкоди яка підлягає відшкодуванню з відповідача на користь позивача, суд враховує характер та обсяг фізичних, душевних та психологічних страждань [PERSON] , яких вона зазнала в результаті залиття квартири [ADDRESS] , характеру немайнових втрат враховуючи її вік та стан здоров`я, тяжкість вимушених змін у її життєвих стосунках, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану. Виходячи з засад розумності, об`єктивності, виваженості і справедливості моральна шкода підлягає частковому задоволенню, яку суд оцінює у 1 000,00 грн. що підлягає стягненню з Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дніпровського району м. Києва», на користь [PERSON] . Щодо розподілу судових витрат. Відповідно до статті 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: 1) на професійну правничу допомогу; 2) пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи; 3) пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; 4) пов`язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду. Частиною 3 статті 141 ЦПК України передбачено, що при вирішенні питання про розподіл судових витрат суд враховує: 1) чи пов`язані ці витрати з розглядом справи; 2) чи є розмір таких витрат обґрунтованим та пропорційним до предмета спору з урахуванням ціни позову, значення справи для сторін, в тому числі чи міг результат її вирішення вплинути на репутацію сторони або чи викликала справа публічний інтерес; 3) поведінку сторони під час розгляду справи, що призвела до затягування розгляду справи, зокрема, подання стороною явно необґрунтованих заяв і клопотань, безпідставне твердження або заперечення стороною певних обставин, які мають значення для справи, безпідставне завищення позивачем позовних вимог тощо; 4) дії сторони щодо досудового вирішення спору та щодо врегулювання спору мирним шляхом під час розгляду справи, стадію розгляду справи, на якій такі дії вчинялися. На підставі ст. 141 ЦПК України судовий збір, сплачений позивачем за подання до суду позову у розмірі 1374,37 грн., а також витрати пов`язані з проведенням оцінки вартості завданого матеріального збитку в результаті залиття у сумі 1200,00 грн. підлягають стягненню з відповідача на користь позивача.

Outcome: partial