Jurisdiction: civil
Date: 2014-01-19 00:00:00

Кременчуцький міжрайонний екологічний прокурор діючи в інтересах держави в особі Павлівської сільської ради Світловодського району, звернувся з позовом до [PERSON] та просив суд стягнути з нього на користь держави збитки завдані незаконним рибним промислом у розмірі 3060 грн. до спеціального фонду охорони навколишнього природного середовища Павлівської сільської ради Світловодського району Кіровоградської області. Свої вимоги мотивує тим, що 06 вересня 2012 року [PERSON], перебуваючи в акваторії Дніпродзержинського водосховища поблизу Кременчуцької ГЕС на території Павлівської сільської ради Світловодського, в порушення вимог п.3,14 3.15,4.11,4.13.3 "Правил любительського та спортивного рибальства ", ловив рибу у забороненому місці, оскільки відповідно до зазначених правил вилов риби на відстані 10 км. униз від греблі Кременчуцької ГЕС є забороненим. В результаті зазначених протиправних дій він незаконно виловив рибу виду «судак» у кількості 6 штук, чим завдав збитків рибним ресурсам держави в сумі 3060 грн. Цього ж дня державним інспектором управління охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та регулювання рибальства у Кіровоградській області [PERSON], відносно [PERSON] складено протокол № 0018269 про адміністративне правопорушення, передбачене ч.4 ст. 85 КУпАП, який 09.11.2012 року розглянуто Світловодським міськрайоним судом та винесено постанову, відповідно до якої [PERSON] визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 85 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 34 грн. Завдану шкоду [PERSON] добровільно не відшкодував. Представник позивача Павлівської сільської ради у судове засідання не з'явився, надавши суду заяву про розгляд справи без його участі та зазначив, що позовні вимоги підтримує у повному обсязі. Прокурор у судовому засіданні позовні вимоги підтримав, пославшись на обставини та на докази, що їх стверджують та просив позовні вимоги задовольнити.. Представник відповідача позов не визнав та суду пояснив, що позовні вимоги прокурора є такими, що ґрунтуються на припущеннях. Крім цього зазначає, що заявляючи позов в інтересах держави, прокурор не зазначив право, яке він вважає порушеним, а тому він не може звертатися до суду за його захистом. Вважає, що він є неналежним позивачем. Зазначає, що відсутні умови, за яких на особу може бути покладена матеріальна відповідальність. Заслухавши доводи сторін, дослідивши матеріали справи, перевіривши докази, суд приходить до такого висновку. З протоколу № 001269 від 6 вересня 2012 року про адміністративне правопорушення встановлено, що 6 вересня 2012 року [PERSON], у Світловодському районі на річці Дніпро нижче Кременчуцької ГЕС ловив рибу у забороненому місці, забороненим знаряддям лову (драчем), чим наніс державі збитки на суму 3060 грн. Дані дії громадянина [PERSON] кваліфіковані за ч.4 ст. 85 кодексу України про адміністративне правопорушення. (а.с. 7). У судовому засіданні були допитані у якості свідків [PERSON] та [PERSON], які підтвердили факт порушення [PERSON] правил рибальства, а саме вилов риби у забороненому місці та забороненим знаряддям лову (драчем). Вказали, що [PERSON] виловив судака у кількості шести штук, які були йому повернуті. На місці вчинення правопорушення він свою вину визнав, про що надав письмові пояснення. Знаряддя лову було вилучено, проте опис не складався. Із письмових пояснень [PERSON] (а.с.5), які містяться у матеріалах справи про адміністративне правопорушення вбачається, що він підтверджує факт вилову ним риби, а саме шести судаків, які він виловив у 500 метровій зоні біля ГЕС. Підтверджує, що рибу йому повернуто. Відповідно до Такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення громадянами України, іноземцями та особами без громадянства цінних видів водних біоресурсів у рибогосподарських водних об'єктах України, затверджених постановою КМУ України від 21 листопада 2011 р. N 1209 оцінка збитків, заподіяних внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення одного екземпляра водних біоресурсів незалежно від розміру та ваги визначається, зокрема, щодо вилову судака звичайного у розмірі 30-ти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян за одну штуку. Розрахунком матеріальної шкоди, за протоколом про адміністративне правопорушення № 001269 від 6 вересня 2012 року, за правопорушення скоєне громадянином [PERSON], а саме вилов шести судаків, загальна сума заподіяної шкоди складає 3060 грн. (а.с.6). Постановою Світловодського міськрайонного суду від 9 листопада 2012 року [PERSON] визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого ч. 3 ст. 85 КУпАП та застосовано відносно нього стягнення у виді штрафу в розмірі 34 грн. Дії [PERSON] були перекваліфіковані із частини 4 на частину 3 статті 85 КУпАП у зв'язку із недоведеністю факту грубого порушення правил рибальства (а.с. 6) Як зазначено у постанові [PERSON] свою вину визнав та суду пояснив, що він ловив рибу «блесною», а про те, що ловити рибу біля Кременчуцької ГЕС на відстані 10 км., він не знав. Пунктами 4.13, 4.13.3 "Правил любительського та спортивного рибальства", забороняється лов риби, добування водних тварин протягом усього року, у внутрішніх водоймах, зокрема, у Дніпродзержинському водосховищі на відстані 10 км униз від греблі Кременчуцької ГЕС. Статтею 63 Закону України "Про тваринний світ", визначено, що порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу тягне за собою адміністративну, цивільно-правову чи кримінальну відповідальність відповідно до закону. Відповідальність за порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу несуть особи, винні в незаконному вилученні об'єктів тваринного світу з природного середовища. Частиною 3 статті 85 КУпАП передбачена відповідальність за порушення правил рибальства, яке тягне за собою попередження або накладення штрафу на громадян від двох до десяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян і попередження або накладення штрафу на посадових осіб - від десяти до тридцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян. Згідно ч.1 ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Пунктом 6.3. "Правил любительського та спортивного рибальства", передбачено, що застосування заходів адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних осіб від відшкодування у повному обсязі збитків, заподіяних рибному господарству внаслідок порушення правил рибальства. Відповідно до ст. 36-1 Закону України «Про прокуратуру» представництво прокуратурою інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні прокурорами від імені держави процесуальних та інших дій, спрямованих на захист у суді інтересів громадянина або держави у випадках, передбачених законом. Підставою представництва в суді інтересів держави є наявність порушень або загрози порушень інтересів держави. Отже, судом встановлено, що дії вчинені [PERSON] мають ознаки складу адміністративного правопорушення, передбачені ч. 3 ст. 85 КУпАП України. За дане адміністративне правопорушення [PERSON] притягнуто до адміністративної відповідальності. Вчиненим адміністративним правопорушенням [PERSON] заподіяв збитки рибним ресурсам держави на суму 3060 грн. Тому, суд приходить до висновку, що вимоги позивача, щодо стягнення матеріальної шкоди з [PERSON] є правомірними та підлягають задоволенню. На підставі викладеного та ч.1 ст. 1166 ЦК України, ст. 63 Закону України «Про тваринний світ», п.п. 4.13 4.13.3, 6.3 «Правил любительського та спортивного рибальства»

Outcome: approved