Jurisdiction: civil
Date: 2021-01-11 00:00:00

Позивач звернувся до суду із позовом до Русанівської сільської ради Броварського району Київської області, [PERSON] , третя особа Броварська районна державна нотаріальна контора Київської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті [PERSON] (1930 р.н.) - [INFO] . Свій позов обґрунтовував тим, що [INFO] померла його мати - [PERSON] , яка на день смерті постійно проживала та була зареєстрована за адресою [ADDRESS] .Після її смерті відкрилася спадщина на нерухоме майно, в тому числі на земельну ділянку площею 0,25 га,кадастровий номер 3221288001:01:024:0095, для будівництва та обслуговування житлового будинку. Позивач із заявою про прийняття спадщини до Броварської районної нотаріальної контори звернувся 05.03.2020 року. Броварська районна державна нотаріальна контора надала відповідь про те, що він пропустив строк протягом якого можна було звертатися з заявою про прийняття спадщини та повинен звернутися до суду з питанням про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Позивач зазначає, що до цього часу спадщину після смерті матері він так і не оформив, з огляду на те, що був юридично необізнаним щодо процедури оформлення спадщини, а також у зв`язку із втратою близької людини перебував в тяжкому емоційному стані. Він постійно доглядав за матір`ю до смерті, так як вони проживали в одному селі, після її смерті від спадщини не відмовлявся. Окрім того, позивач зазначив, що 27 січня 2018 року сталась ДТП за участю його автомобіля. У вказаному автомобілі перебували він та дружина - [PERSON] . Внаслідок ДТП дружині було завдано тілесні ушкодження, а саме: черепно-мозкова травма, струс головного мозку, забій м`яких тканин голови, гіпертонічний криз. У період з 27.01.2018 р. по 06.02.2018 р. дружина перебувала на стаціонарному лікуванні. Позивач вказує на те, що даною ДТП йому була завдана і моральна шкода, яка полягала у порушенні нормального ритму життя та втраті суспільних зв`язків, він переживав постійний стрес, у тому числі і через погане самопочуття дружини, який відзначався і на його стані здоров`я. Позивач посилається і на те, що він будучі власником житлового будинку вважав, що має можливість звернутися до нотаріуса у будь який час, оскільки ще за свого життя, а саме 24.11.2007 року, його мати - [PERSON] , подарувала йому належний на праві власності житловий будинок, що розташований в [ADDRESS] у якому спадкодавець проживала до дня смерті. 15 травня 2020 року ухвалою судді Броварського міськрайонного суду Київської області прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за вищевказаним позовом за правилами загального позовного провадження. Призначено підготовче судове засідання на 02 липня 2020 року. 02 липня 2020 року ухвалою Броварського міськрайонного суду Київської області закрито підготовче судове засідання та призначено справу до судового розгляду на 23 вересня 2020 року. 27 серпня 2020 року на адресу суду надійшов відзив на позовну заяву від [PERSON] подану представником відповідача через систему електронний суд. У відзиві відповідач зазначає, що вона заперечує проти задоволення заявленого позову посилаючись на наступне. Мати спадкоємця - [PERSON] - [PERSON] померла [INFO] . [PERSON] звернувся до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини 05.03.2020 року, тобто майже через 4 роки, у той час як строк такого звернення становить 6 місяців. Проте, юридична необізнаність не є поважною причину пропуску строку, чому позивач не звернувся у 2019 році до нотаріуса, не обґрунтовано взагалі. Відповідач зазначила, що позивач не обґрунтував поважність причин не звернення до нотаріуса протягом усіх 4-х років з дати смерті спадкодавця, а тому вважає, що в задоволенні позову слід відмовити. В судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримала повністю, пояснення надала аналогічні його змісту. Просила позов задовольнити. Крім того, представник позивача звернула увагу суду на той факт, що відповідач у справі [PERSON] звертаючись до суду із заявою про прийняття спадщини [INFO] з не зрозумілих міркувань не зазначила іншого спадкоємця щодо майна померлої [PERSON] , а саме [PERSON] . Також і при зверненні до суду із позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини не вказала його, як відповідача у справі та як особу, яка може бути спадкоємцем. Представник відповідача заперечувала проти задоволення позову, пояснення надала аналогічні змісту відзиву. Просила в задоволенні позову відмовити. Суд, вислухавши представника позивача, представника відповідача, дослідивши письмові докази у справі, встановив такі факти і відповідні їм правовідносини та дійшов наступних висновків. Відповідно ст. ст. 1216, 1217 ЦК України визначено, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. За змістом ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Відповідно до ч. 2 ст. 1220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою. В ч. 1 ст. 1222 ЦК Україн и спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини. Відповідно до вимог ч. ч. 1, 2 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч. 1 ст. 1270 ЦК України). За змістом ч. 1 ст. 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. Судом встановлено, що [INFO] померла [PERSON] , про що 29 червня 2016 року виконавчим комітетом Русанівської сільської ради Броварського району Київської області видано свідоцтво про смерть серії [NUMBER] . Спадкоємцями після смерті [PERSON] є її діти: [PERSON] (копія свідоцтва про народження серії [NUMBER] від 13 липня 1957 року) та [PERSON] (копія свідоцтва про народження серії [NUMBER] від 17 жовтня 1959 року, копія свідоцтва про укладення шлюбу серії [NUMBER] від 13 жовтня 1979 року, копія свідоцтва про розірвання шлюбу серії [NUMBER] ). Чоловік [PERSON] - [PERSON] помер [INFO] , про що свідчить подана копія повторно виданого свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 18 січня 2017 року. 05 березня 2020 року [PERSON] звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті матері [PERSON] , яка на день смерті постійно проживала та була зареєстрована в [ADDRESS] . 05 березня 2020 року [PERSON] державним нотаріусом Броварської районної нотаріальної контори надана відповідь про те, що спадкова справа після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , заведена 19 січня 2018 року за № 23/2018, за заявою дочки померлої [PERSON] , яка прийняла спадщину за законом. [PERSON] пропустив строк на прийняття, а тому йому було запропоновано звернутися до суду із позовом про продовження строку для прийняття спадщини. Із витребуваних матеріалів справи спадкової справи № 23/2018 щодо майна померлої [INFO] [PERSON] вбачається, що 19 січня 2018 року до нотаріуса зверталась представник [PERSON] - [PERSON] із заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] . У заяві зазначено, що на день її смерті залишилось спадкове майно, а також майно, що належало померлому [INFO] чоловіку [PERSON] , спадкоємцем після смерті якого була його дружина [PERSON] , яка прийняла спадщину, але не оформила своїх спадкових прав. У заяві також зазначено, що інших спадкоємців до цього майна немає. Рішенням Броварського міськрайонного суду Київської області від 21 листопада 2017 року позов [PERSON] задоволено. Визначено [PERSON] додатковий строк два місяці для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , що померла [INFO] . Також із матеріалів цивільної справи вбачається, що 24 липня 2007 року був укладений договір дарування, посвідчений приватним нотаріусом Броварського районного нотаріального округу Поповичем В.С., зареєстрований в реєстрі за № 91, за яким [PERSON] подарувала [PERSON] житловий будинок із відповідними надвірними будівлями та спорудами під номером [ADDRESS] . На земельній ділянці розташований один житловий будинок, дерев`яний, обкладений цеглою,1965 року побудований, позначений на літерою "А", має 44 % зносу, розмір житлової площі становить 15,3 кв.м, загальна площа становить 69,2 кв.м. з надвірними будівлями та спорудами: сарай "Б", погріб "В", вбиральня "Г", колодязь "К", огорожа "N". [PERSON] на праві власності також належала земельна ділянка за адресою Київська область, Броварський район, Русанівська сільська рада, за кадастровим номером 3221288002:02:014:0010, площею 1,4877 га для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, а також земельна ділянка за адресою Київська область, Броварський район, Русанівська сільська рада, за кадастровим номером 3221288002:02:019:0022, площею 1,507 га, для ведення товарного сільськогосподарського виробництва. У ч. 3 ст. 1272 ЦК України передбачено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Пленум Верховного Суду України у п. 24 постанови № 7 від 30 травня 2008 року "Про судову практику у справах про спадкування" роз`яснив, що особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України. При відсутності спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Відповідно до правової позиції Верховного Суду України, викладеної ним у постанові від 23 серпня 2017 року у справі № 6-1320цс17, правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. У постанові від 06 вересня 2017 року у справі № 6-496цс17 Верховний Суд України зазначив, що необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини. У вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права. Із амбулаторної картки хворого [PERSON] за період з 20 жовтня 2016 року по 05 липня 2018 року вбачається, що він періодично проходить лікування у онколога, має незадовільний стан здоров`я. 27 січня 2018 року за участю [PERSON] трапилася дорожньо-транспортна пригода, внаслідок якої його дружина [PERSON] отримала тілесні ушкодження. Проходила стаціонарне лікування з 27 січня 2018 року по 02 лютого 2018 року, про що свідчить виписка із історії хвороби № 1694/279. Постановою Броварського міськрайонного суду Київської області від 15 березня 2018 року [PERSON] було визнано винним у вчиненні вказаної ДТП. Таким чином, позивач в силу свого незадовільного стану здоров`я, змушеними змінами пов`язані із дорожньо-транспортною пригодою, пропустив строк на подачу заяви про прийняття спадщини. Згідно із ч. 1 ст. 63 Закону України "Про нотаріат" нотаріус або в сільських населених пунктах - посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, отримавши від спадкоємців повідомлення про відкриття спадщини, зобов`язана повідомити про це тих спадкоємців, місце проживання або роботи яких відоме. У ч. 1 ст. 2, ч. 1 ст. 5 ЦПК України встановлено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. Оцінивши досліджені у судовому засіданні докази в їх сукупності, суд дійшов висновку про можливість задоволення позовних вимог [PERSON] та визначити йому додатковий строк - два місяці для подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері [PERSON] .

Outcome: approved