Jurisdiction: civil
Date: 2018-04-23 00:00:00

ПАТ Миколаївобленерго звернулося до суду із позовом до відповідача про стягнення боргу за недораховану електроенергію в сумі 11433,25 грн. Представник позивача надав суду заяву про розгляд справи у його відсутність, позовні вимоги підтримує в повному обсязі, проти заочного розгляду справи не заперечує. Відповідач у судове засідання не з'явився, про дату, час та місце слухання справи повідомлявся судом належним чином, про причини неявки суду не повідомив, заперечення (відзив) суду не надав. Ухвалою суду справу розглянуто у відсутність сторін, оскільки у справі достатньо даних про права та взаємини сторін, в порядку заочного розгляду. Ухвалою суду справу розглянуто за відсутності сторін в порядку заочного розгляду, оскільки у відповідності до вимог ст. 279, 280 ЦПК України відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання (зворотні повідомлення наявні в матеріалах справи), відповідач не з'явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин, відповідач не подав відзив та позивач не заперечує проти такого вирішення справи у справі, а також у справі достатньо даних про права та взаємини сторін. Вивчивши доводи позову, дослідивши матеріали справи, судом встановлені наступні факти та відповідні ним правовідносини Відносини з приводу постачання фізичним особам електричної енергії регулюються ст. 714 ЦК України, ст.ст. 24-27 Закону України «Про електроенергетику», Правилами користування електричною енергією для населення, затвердженими Постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року № 1357 (далі - Правила), та Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженою постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 4 травня 2006 року №562 (далі - Методика). З матеріалів справи вбачається, що між ПАТ "Миколаїобленерго" та [PERSON] укладено договір №38091251 про користування електричною енергією за адресою: м. Миколаїв, [PERSON], вул. Краснофлотська, 9, та її ім'я відкрито особовий рахунок №38091251. 18.02.2016 року [PERSON] померла. Спадкоємцем після смерті [PERSON] є її дочка [PERSON] 11.04.2017 року [PERSON] звернулася до ПАТ "Миколаївобленерго" із заявою про укладення тимчасового договору про користування електричною енергією терміном на шість місяців на період оформлення документів, що підтверджують право власності на житловий будинок, який розташований за адресою: [PERSON], вул. Червонофлотська, 9, який належав [PERSON], на підставі [PERSON] про реєстрацію прав в Спадковому реєстрі. Статтею 26 Закону України "Про електроенергетику" визначено, що споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною і тепловою енергією та виконання приписів державних інспекцій з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної та теплової енергії згідно із законодавством України. Правила користування електричною і тепловою енергією для населення затверджуються Кабінетом Міністрів України. Споживач енергії несе відповідальність за шкоду, заподіяну енергопостачальнику внаслідок невідповідності технічного стану електроустановок споживача та/або схеми живлення споживача вимогам нормативно-технічних документів, згідно з умовами договору. За змістом ст. 27 цього ж Закону правопорушеннями в електроенергетиці є: крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об'єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку. Методика розрахунку розміру шкоди, завданої енергопостачальнику внаслідок викрадення електроенергії, встановлюється Кабінетом Міністрів України. 07.04.2017 року представниками ПАТ «Миколаївобленерго» при здійсненні технічної перевірки дотримання вимог діючих Правил користування електроенергією для населення за адресою: м. Миколаїв, [PERSON], вул. Краснофлотська, 9 встановлено порушення ПКЕЕН, а саме: "Самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника відкритою електропроводкою без приладу обліку". За вказаним порушенням було складено Акт № S-3723, який підписаний представниками енергопостачальника та представником споживача без зауважень. Згідно з п. 53 Правил у разі виявлення представником енергопостачальника порушення побутовим споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та побутовим споживачем чи представником побутового споживача (особою, яка є співвласником об'єкта або має право користуватися цим об'єктом відповідно до договору). Один примірник акта вручається побутовому споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Побутовий споживач має право внести до акта свої зауваження. У разі відмови побутового споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника. Згідно з п. 6 Порядку визначення розміру і відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок викрадення енергії, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України № 122 від 08 лютого 2006 року, на підставі акта виявлених порушень енергопостачальник розраховує розмір завданих внаслідок викрадення електричної енергії збитків та надсилає споживачеві електричної енергії рахунок для їх оплати. Споживач електричної енергії здійснює оплату зазначених збитків протягом 30 днів після отримання рахунка. У разі відмови споживача відшкодувати збитки підтвердження факту викрадення електричної енергії та стягнення збитків здійснюється в судовому порядку. 03.05.2017 року комісією позивача, відповідно до п. 2.7 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, їй було нараховано збитки за актом № S-3723 на суму 11433,25 грн., що є реальною спожитою, але неврахованою приладом обліку споживача та несплаченою електроенергією. Розрахунок боргу проведений за один рік - з 29.08.2016 р. по 07.04.2017 р. Як вбачається [PERSON] про реєстрацію в Спадковому реєстрі [PERSON] проживала на день смерті в м. Миколаєві по вул. Світанкова, буд. 43. Спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (ст. ст. 1216, 1218 ЦК України). Статтею1219 цього ж Кодексу встановлений вичерпний перелік прав та обов'язків спадкодавця, які не входять до складу спадщини, проте, до цього переліку не віднесена така категорія справ, як відшкодування збитків, завданих спадкодавцем. Тому, за загальним правилом ця категорія справ допускає правонаступництво сторони на будь - якій стадії. Згідно з вимогами ч. 1 ст. 1231 ЦК України до спадкоємця переходить обов'язок відшкодувати майнову шкоду (збитки), яка була завдана спадкодавцем. Відповідно до ч. 1 ст. 1282 ЦК України спадкоємці зобов'язані задовольнити вимоги кредитора повністю, але в межах вартості майна, одержаного у спадщину. Кожен із спадкоємців зобов'язаний задовольнити вимоги кредитора особисто, у розмірі, який відповідає його частці у спадщині. Хоча позивачем не надано даних щодо виду та вартості майна, яке успадкувала [PERSON], однак суд не вважає, що виходячи з цього позивач не має право на відшкодування, завданого йому збитків, тому позов підлягає задоволенню з можливістю такого відшкодування, але в межах отриманої спадщини. У відповідності зі ст. 141 ЦПК України з відповідача слід стягнути на користь позивача судовий збір у розмірі 1600 грн. 00 коп.

Outcome: approved