Jurisdiction: civil
Date: 2020-02-11 00:00:00

[PERSON] звернувся до Лохвицького районного суду Полтавської області із вищевказаним позовом. Позов мотивовано тим, що [INFO] помер батько позивача - [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть від 17.07.2013 року, актовий запис № 69. Заповіт від імені спадкодавця посвідчувався державним нотаріусом Другої лохвицької державної нотаріальної контори 30.08.2004 року за реєстровим № 1495. У відповідності до ст. 1270 ЦК України спадщину після смерті [PERSON] прийняли: 1. [PERSON] (син спадкодавця), спадкоємець за заповітом 3/4 часток, який 19.12.2013 року подав заяву до нотаріальної контори про прийняття спадщини; 2. [PERSON] (дружина спадкодавця) , спадкоємець за законом на обов"язкову частку у спадщині ( 1/4 частка), згідно ч. 1 ст. 1241 ЦК України, у відповідності до ч. 3 ст. 1268 ЦК України, як спадкоємець, яка постійно проживала із спадкодавцем на час відкриття спадщини. [INFO] померла [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть від 21.09.2015 року, актовий запис № 90. Від імені [PERSON] заповіт не посвідчувався. До нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після померлої [PERSON] ніхто не звертався, спадкова справа відсутня. Таким чином, до складу спадкового майна входить 3/4 частки після померлого [PERSON] та 1/4 частка після померлої [PERSON] житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами, який знаходиться за адресою: [ADDRESS] . Крім того, до спадкового майна входить 1/4 частка земельної ділянки площею 0,05 га для будівництва і обслуговування житлового будинку та 1/4 частка земельної ділянки площею 0,10 га для ведення особистого селянського господарства, після померлої [PERSON] . Постановою нотаріуса Другої лохвицької державної нотаріальної контори від 30.08.2019 року відмовлено позивачу у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом після померлого батька, оскільки спадкодавець не набув за життя права власності на житловий будинок. Крім того, постановою нотаріуса Другої лохвицької державної нотаріальної контори від 30.08.2019 року відмовлено позивачу у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після померлої матері, оскільки спадкоємець не проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини та не подав заяву про прийняття спадщини у встановлений строк. Посилаючись на вищевикладені обставини, позивач просить суд винести рішення, яким визнати в порядку спадкування за заповітом після померлого [INFO] батька [PERSON] право власності на 3/4 частки житлового будинку в [ADDRESS] , та в порядку спадкування за законом після померлої [INFO] [PERSON] право власності на 1/4 частку житлового будинку в [ADDRESS] також право власності в порядку спадкування за законом після померлої [PERSON] на 1/4 частку земельної ділянки площею 0,05 га для будівництва і обслуговування житлового будинку та 1/4 частку земельної ділянки площею 0,10 га для ведення особистого селянського господарства. В судове засідання позивач не з"явився, від представника позивача та позивача надійшли письмові заяви, якими вони позовні вимоги підтримують, просять справу розглядати без їх участі. Відповідач, Заводська міська рада Лохвицького району Полтавської області, на розгляд справи не направила свого представника, але надала до суду заяву, в якій просить розглянути справу без участі її представника, не заперечує щодо задоволення позову. Третя особа, Друга лохвицька державна нотаріальна контора, на розгляд справи не з"явилася, але надала до суду заяву, в якій просить розглянути справу без її участі, не заперечує щодо задоволення позову. За відсутності учасників процесу розгляд цивільної справи здійснено в порядку ч. 2 ст. 247 ЦПК України без фіксації судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу. Відповідно до ч. 4\~ст. 206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд, за наявності для того законних підстав, ухвалює рішення про задоволення позову. Вивчивши матеріали справи і давши їм належну оцінку, суд приходить до висновку, що позов підлягає до задоволення з огляду на наступне. \~ \~ \~ \~Відповідно до ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованою Верховною Радою України 17.07.1997р., кожен при вирішенні питань щодо його цивільних прав і обов`язків або встановленні обґрунтованості будь-якого кримінального обвинувачення, висунутого проти нього, має право на справедливий і відкритий розгляд упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом. \~ \~ \~ \~Суд зазначає, що Конвенція про захист прав і основоположних свобод людини є складовою частиною загальнонаціонального законодавства України. \~ \~ \~ \~Згідно до ст. 55 Конституції України права і свободи людини і громадянина захищаються судом. \~ \~ \~ \~ Судом встановлено, що [INFO] помер батько позивача - [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть від 17.07.2013 року, актовий запис № 69. Заповіт від імені спадкодавця посвідчувався державним нотаріусом Другої лохвицької державної нотаріальної контори 30.08.2004 року за реєстровим № 1495. У відповідності до ст. 1270 ЦК України спадщину після смерті [PERSON] прийняли: 1. [PERSON] (син спадкодавця), спадкоємець за заповітом 3/4 часток, який 19.12.2013 року подав заяву до нотаріальної контори про прийняття спадщини; 2. [PERSON] (дружина спадкодавця) , спадкоємець за законом на обов"язкову частку у спадщині ( 1/4 частка), згідно ч. 1 ст. 1241 ЦК України, у відповідності до ч. 3 ст. 1268ЦК України, як спадкоємець, яка постійно проживала із спадкодавцем на час відкриття спадщини. [INFO] померла [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть від 21.09.2015 року, актовий запис № 90. Від імені [PERSON] заповіт не посвідчувався. До нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після померлої [PERSON] ніхто не звертався, спадкова справа відсутня. Таким чином, до складу спадкового майна входить 3/4 частки після померлого [PERSON] та 1/4 частка після померлої [PERSON] житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами, який знаходиться за адресою: [ADDRESS] . Крім того, до спадкового майна входить 1/4 частка земельної ділянки площею 0,05 га для будівництва і обслуговування житлового будинку та 1/4 частка земельної ділянки площею 0,10 га для ведення особистого селянського господарства, після померлої [PERSON] . Постановою нотаріуса Другої лохвицької державної нотаріальної контори від 30.08.2019 року відмовлено позивачу у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом після померлого батька, оскільки спадкодавець не набув за життя права власності на житловий будинок. Крім того, постановою нотаріуса Другої лохвицької державної нотаріальної контори від 30.08.2019 року відмовлено позивачу у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після померлої матері, оскільки спадкоємець не проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини та не подав заяву про прийняття спадщини у встановлений строк. Згідно довідки Заводської міської ради від 08.04.2019 року [PERSON] проживав та був зареєстровний за адресою: [ADDRESS] . За даною адресою була зареєстрована дружина - [PERSON] . У відповідності листа №12/5-126 від 23.03.1999 р. Державного комітету будівництва, архітектури та житлової політики України, що об`єкти збудовані до 05 серпня 1992 року, тобто до прийняття Урядом України документу, яким встановлено порядок прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів при їх реєстрації для оформлення права власності одним з документів є висновок про технічний стан будинку (будівлі), що складається Бюро технічної інвентаризації. Так, в узагальненні ВССУ з розгляду цивільних і кримінальних справ від 01.03.2013 року «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» з даного питання зазначено наступне. У разі відсутності державної реєстрації права власності на нерухоме майно, створене та оформлене в передбаченому законом порядку до набрання чинності\~Законом України від 01 липня 2004 року «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», спадкоємці, які прийняли спадщину, мають право на оформлення спадкових прав шляхом звернення до нотаріальної контори за видачею свідоцтва про право на спадщину. При вирішенні спорів про визнання права власності на спадкове майно судам слід керуватися законодавством, яке регулювало виникнення права власності у самих спадкодавців на момент закінчення будівництва будинків, відповідно до Інструкції про порядок реєстрації будинків та домоволодінь у містах і селищах міського типу Української РСР, затвердженої Міністерством комунального господарства УРСР 31.01.1966р., яка була чинною до 13.12.1995р., реєстрації підлягали усі будинки і домоволодіння, які були закінчені будівництвом і прийняті в експлуатацію за актом, затвердженим виконкомом місцевої Ради депутатів трудящих, на підставі документів, що підтверджують право власності. До компетенції виконкомів місцевих Рад відносилось питання узаконення цих будівель та внесення записів про право власності на будинки за громадянами у\~ погосподарські книги місцевих Рад, які є особливою формою статистичного обліку, що здійснювалось в Україні (УРСР) з 1979 року. На виконання\~Постанови Ради Міністрів УРСР від 11.03.1985 року № 105\~сільськими, селищними, районними Радами народних депутатів ухвалювалось рішення щодо оформлення права власності та реєстрації будинків у бюро технічної інвентаризації за даними погосподарських книг сільських, селищних Рад із додатками списків громадян, яким ці будинки належали. За змістом зазначених нормативних актів виникнення права власності на житлові будинки, споруди не залежало від державної реєстрації цього права, а записи у погосподарських книгах визнавались в якості актів органів влади (публічних актів), що підтверджують право приватної власності. Станом на 09.04.2019 року ПП "Бюро послуг та консультацій" виготовлено відповідну технічну документацію на житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами в [ADDRESS] . Згідно ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. На запит суду, державний нотаріус Другої лохвицької державної нотаріальної контори ГТУЮ у Полтавській області, надала інформаційну довідку зі СР (заповіти/спадкові договори), інформаційну довідку зі СР (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину), відповідно до якої до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після смерті [INFO] [PERSON] звернувся син - [PERSON] та дружина - [PERSON] Спадкова справа заведена 19.12.2013 року за реєстровим № 195/2013. Після померлої [INFO] [PERSON] з заявою про прийняття спадщини ніхто не звертався, спадкова справа відсутня. Звернувшись до\~суду з\~позовом про\~визнання права\~власності на\~спадкове майно,\~позивачем надано\~відповідні докази\~того,\~що на\~сьогоднішній день\~існують реальні\~перешкоди у\~оформленні його\~спадкових прав,\~оскільки відсутні\~правовстановлюючі документи\~на спадкове\~майно. Відповідно до ч.1\~ст. 1218 ЦК України\~до складу спадщини входять всі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Згідно\~ст. 1296 ЦК України, спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину. Відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину. Відповідно до\~ст. 392 ЦК України, власник майна може пред`явити позов про визнання його власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності. Разом з цим при розгляді спору між сторонами суд вважає, що заслуговують на увагу слідуючі норми законодавства. Згідно ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, той з подружжя який пережив його. Згідно ст. 1233 ЦК України заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті. Статтею 1268 ЦК України визначено, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Частиною 1 ст. 1273 ЦК України передбачено, що спадкоємець за заповітом або за законом може відмовитися від прийняття спадщини протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу. З огляду на вказані норми чинного законодавства, суд вважає, що позовні вимоги позивача підлягають задоволенню, так як не порушують чиї-небуть права чи інтереси.

Outcome: approved