Jurisdiction: civil
Date: 2019-08-18 00:00:00

У квітні 2019 року [PERSON] звернувся до суду з позовною заявою до [PERSON] , яка діє в інтересах неповнолітньої дитини: [PERSON] , [INFO] , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , Служба у справах дітей Павлоградської міської ради Дніпропетровської області, про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням, в якій просив суд визнати [PERSON] , [INFO] , таким, що втратив право користування жилим приміщенням, а саме: квартирою [ADDRESS] . В обґрунтування\~заявленого позову\~позивач посилався\~на те,\~що він\~та [PERSON] ,\~ [PERSON] ,\~ [PERSON] \~є співвласниками\~ квартири\~ [ADDRESS] .\~Відповідач була\~дружиною [PERSON] .\~Після розірвання\~шлюбу відповідач\~разом з\~неповнолітньою дитиною:\~ [PERSON] ,\~ [INFO] ,\~переїхали проживати\~в інше\~житло.\~Однак,\~його онук\~ [PERSON] ,\~ [INFO] , залишився\~бути зареєстрованим\~узазначеній квартирі, однак фактично у квартирі не проживає з 2007 року, його особистих речей у квартирі немає. Відповідач не є членом його сім`ї, не несе тягар утримання\~спірної квартири,\~тоді як\~факт реєстрації\~ [PERSON] ,\~ [INFO] , у зазначеній квартирі створює перешкоди власниками квартири у реалізації їх прав щодо даної квартири. Відповідно до ч. 1 ст.\~274\~ЦПК України у порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута малозначна справа. Ухвалою Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 24 травня 2019 року відкрито провадження у справі, справу призначено до розгляду у порядку спрощеного провадження з повідомленням (викликом) сторін. \~ \~ \~ \~У судове засідання позивач не з`явився, надав суду заяву про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримує у повному обсязі та просить суд їх задовольнити. \~ \~ \~ \~Відповідач у судове засідання не з`явилася, надала суду клопотання про розгляд справи за її відсутності, а також заперечення на позов, відповідно до змісту яких просила суд відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі, так як після розірвання шлюбу з [PERSON] , вони домовилися, що неповнолітня дитина: [PERSON] , [INFO] , буде залишатися зареєстрованим за адресою: [ADDRESS] . \~ \~ \~ \~Треті особи [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] у судове засідання не з`явилися, надали суду заяви про розгляд справи за їх відсутності, проти задоволення позовних вимог не заперечують. \~ \~ \~ \~Представник третьої особи Служби у справах дітей Павлоградської міської ради Дніпропетровської області у судове засідання не з`явилася, надала суду заяву про розгляд справи за її відсутності, при ухваленні рішення просить врахувати інтереси дитини. Суд, вивчивши матеріали цивільної справи, прийшов до наступного. До основних засад (принципів) цивільного судочинства відноситься верховенство права і змагальність сторін (ст.2 ЦПК України). Принцип змагальності сторін визначає обов`язок суду, зберігаючи об`єктивність і неупередженість, роз`яснювати у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій; сприяти учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом. Відповідно до ст.5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси\~юридичних осіб,\~державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону. Судом встановлено, що [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] на праві спільної часткової власності (по 1/4 частині кожному) належить квартира [ADDRESS] на підставі свідоцтва про право власності на житло від 12.12.2002 року, виданого Відділом по обліку комунального майна та житлової площі Павлоградської міської ради. [PERSON] є батьком неповнолітньої дитини: [PERSON] , [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про народження. Відповідно до довідки КП "Міський\~інформаційно-розрахунковий\~аналітичний центр"\~Павлоградської міської\~ради №\~2900\~від 04.04.2019 року про реєстрацію та склад сім`ї, у квартирі [ADDRESS] зареєстровані: [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] . Згідно акту від 23.03.2019 року, складеного комісією ОСББ "Сташкова, 23", [PERSON] , [INFO] , зареєстрований за адресою: [ADDRESS] , однак фактично не проживає, починаючи з листопада 2007 року. Згідно ст.\~150\~ЖК України,\~громадяни,\~які мають\~у приватній\~власності будинок\~(частину будинку), квартиру, користуються ним (нею) для особистого проживання і проживання членів їх сімей і мають право розпоряджатися цією власністю на свій розсуд: продавати, дарувати, заповідати, здавати в оренду, обмінювати, закладати, укладати інші не заборонені законом угоди. Відповідно до ст. 156 ЖК України члени сім`ї власника жилого будинку (квартири), які проживають разом з ним у будинку (квартирі), що йому належить, користуються жилим приміщенням нарівні з власником будинку (квартири), якщо при їх вселенні не було іншої угоди про порядок користування цим приміщенням. Згідно ст. 317 ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном. За умовами ч.1 ст. 319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Згідно ст. 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Відповідно до ч. 2 ст. 18 Закону України «Про охорону дитинства», діти - члени сім`ї наймача або власника жилого приміщення мають право користуватися займаним приміщенням нарівні з власником або наймачем. Відповідно до ст.\~391\~ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном. Згідно ч. 1 ст. 6 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» громадянин України, а також іноземець чи особа без громадянства, які постійно або тимчасово проживають в Україні, зобов`язані протягом десяти днів після прибуття до нового місця проживання зареєструвати місце проживання. Згідно ч. 1 ст. 7 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні», зняття з реєстрації місця проживання здійснюється протягом семи днів на підставі заяви особи, запиту органу реєстрації за новим місцем проживання особи, остаточного рішення суду (про позбавлення права власності на житлове приміщення або права користування житловим приміщенням, визнання особи безвісно відсутньою або померлою), свідоцтва про смерть. Як вбачається з матеріалів справи, відповідач [PERSON] зареєстрована та проживає за адресою: [ADDRESS] . Крім того, у судовому засіданні встановлено та не заперечувалося сторонами, що після розірвання шлюбу відповідача з [PERSON] , неповнолітній [PERSON] , [INFO] , залишився зареєстрований за адресою: [ADDRESS] . Згідно ч. 2 ст. 29 ЦК України фізична особа, яка досягла чотирнадцяти років, вільно обирає собі місце проживання, за винятком обмежень, які встановлені законом (1382-15). Згідно ст. 405\~ЦК України члени сім`ї власника житла, що проживають разом з ним, мають право на користування цим житлом відповідно до закону. Житлове приміщення, яке вони мають право займати, визначається його власником. Член сім`ї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сім`ї без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом. Встановлено, що [PERSON] , [INFO] , у належній [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] на праві спільної часткової власності квартирі не проживає, особистих речей у ній немає, комунальні послуги та витрати по утриманню квартири (поточний ремонт) відповідач не несе, так само як і інших витрат, а також не приймає участі у спільному побуті, доказів які б спростували дані обставини сторонами надано не було. З вищезазначеного акту від 23.03.2019 року, складеного комісією ОСББ "Сташкова, 23", вбачається, що неповнолітній [PERSON] , [INFO] , дійсно зареєстрований за адресою: [ADDRESS] , однак фактично не проживає, починаючи з листопада 2007 року. Отже, неповнолітній [PERSON] , [INFO] , будучи зареєстрованими у квартирі позивача, порушує його право та законні інтереси на свій розсуд володіти, користуватись і розпоряджатись належним майном, що передбачені законодавством України. Відповідно до ст. 89 ЦПК України виключне право оцінки доказів належить суду, який має оцінювати докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному повному та об`єктивному розгляді в судовому засіданні всіх обставин справи в їх сукупності,

Outcome: approved