Jurisdiction: civil
Date: 2018-01-28 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулась до суду з позовом до Житлово-будівельного кооперативу «Маяк», в якому вказала, що їй на підставі свідоцтва про право власності на нерухоме майно від 01.12.2006р. належить квартира [NUMBER], розташована на дев'ятому поверсі будинку [ADDRESS] В зв'язку з неналежним виконанням відповідачем своїх обов'язків по утриманню будинку та наданню якісних житлово-комунальних послуг, що призвело до незадовільного стану даху, починаючи з січня 2015 року її квартира стала потерпати від дощових та талих снігових вод, про що вона неодноразово повідомляла голову правління кооперативу. Постійне залиття квартири призвело до появи плісняви на стінах, погіршенню зовнішнього вигляду квартири, а також до можливості електричного замикання, (за даним фактом складено акт), що унеможливлює нормальне користування житлом, завдає матеріальних збитків та моральних страждань їй та членам її родини. Неодноразові усні та письмові звернення поданими нею заявами від 22.01.2015р., 18.05.2015р., 25.04.2017р., 04.05.2017р. щодо усунення причин залиття квартири, відповідачем залишилися без фактичного задоволення. Головою ЖБК «Маяк» було надано відповідь від 28.04.2017р. №36, у якій зазначено, що рішенням загальних зборів ЖБК «Маяк» від 21.08.2017р. (протокол №5) було визначено проводити ремонт даху із розрахунку 50% на 50%. Половину будуть сплачувати мешканці, якім необхідний ремонт, а 50% мешканці будинку, тобто кооператив. Однак дане рішення фактично залишилось на папері, ніяких дій для проведення ремонту так і не було зроблено, вважає, що дане рішення грубо порушує її права та суперечить статуту ЖБК «Маяк», за яким дах відноситься до майна, яке перебуває у спільній сумісній власності (неподільне майно) або користуванні. Відповідно до п.7.6 Статуту ЖБК «Маяк» будь-який ремонт: технічне обслуговування, усунення пошкоджень або ремонтування майна, що перебуває у спільній власності, організовується кооперативом. Згідно з п.8.1 Статуту ЖБК «Маяк», кооператив зобов'язаний утримувати майно, яке перебуває у загальному користуванні, в належному стані та забезпечувати дотримання санітарних умов, протипожежних і технічних вимог. Оскільки відповідач протягом тривалого часу нехтував її зверненнями, вона вимушена була зробити ремонт даху за власний рахунок на загальну суму 32747 грн. 53 коп. Крім того, вказала, що зазнала значних моральних страждань протягом тривалого часу, більш ніж 2 роки, оскільки постійне залиття квартири призвело до появи плісняви на стінах, погіршенню зовнішнього вигляду квартири, до можливості електричного замикання, що унеможливлює нормальне користування житлом, через аварійний стан квартири та антисанітарні умови вона припинила запрошувати до себе друзів та родичів, до того ж позбавлена можливості забирати до себе онуків, що повністю змінило її уклад життя. Також позивач зазначила, що вона є інвалідом третьої групи та через великі витрати на ремонт даху наразі перебуває у скрутному матеріальному становищі. Тому, уточнивши позовні вимоги, просить суд стягнути з відповідача на її користь майнову шкоду в сумі 32 747 грн. 53 коп., моральну шкоду в сумі 5000 грн. та витрати, пов'язані з наданням правової допомоги у розмірі 1150 грн. Відповідно до пункту 9 розділу ХІІІ Перехідних положень Цивільного процесуального кодексу України, в редакції Закону № 2147-VIII від 03 жовтня 2017 року, справи у судах першої та апеляційної інстанції, провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу. Згідно з ч. 3 ст. 3 ЦПК України, в редакції Закону № 2147-VIII від 03 жовтня 2017 року, провадження в цивільних справах здійснюються відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи. У зв'язку з цим справа підлягає розгляду в порядку, передбаченому Цивільним процесуальним кодексом України від 18 березня 2004 року, в редакції Закону № 2147-VIII від 03 жовтня 2017 року. Позивачка та її представник [PERSON] у судовому засіданні позовні вимоги підтримали з вищенаведених підстав та просили їх задовольнити. Представники відповідача Сластіна В.В., Лещенко О.Д. Коваленко Л.Л. у судовому засіданні позовні вимоги визнали частково. Зокрема, Лещенко О.Д. у судовому засіданні пояснила, що кооператив визнає позовні вимоги про стягнення матеріальної шкоди на суму 2884,30грн., з огляду на те, що загальними зборами членів кооперативу було прийнято рішення, яким було визначено проводити ремонт даху із розрахунку 50% на 50%, тобто, половину вартості ремонту будуть сплачувати мешканці, якім необхідний ремонт, а 50% мешканці будинку, тобто кооператив. Враховуючи площу квартири позивачки та площу відремонтованого даху відповідач вирахував вищезазначену суму, яку згодний сплатити позивачці. При цьому представники відповідача зазначили, що мешканці другого під'їзду не зверталися до кооперативу з заявою щодо сплати їм витрат по ремонту даху, сам факт протікання якого не заперечували. Коваленко Л.Л. в судовому засіданні в повному обсязі підтримала позицію Лещенко О.Д. та додатково пояснила, що кооператив був згодний сплатити позивачці в рахунок ремонту даху грошові кошти в сумі 12600грн., тобто, 50% середньої вартості ремонту даху, визначену з урахуванням вартості ремонтів даху, проведених мешканцями інших під'їздів, однак, позивачка відмовилися. Вислухавши пояснення сторін, дослідивши письмові докази, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню. Згідно зі ст.22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Відповідно до ст.1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Судом встановлено, що відповідно до свідоцтва про право власності на нерухоме майно від 01.12.2006 року, квартира [NUMBER] у будинку [ADDRESS], належить на праві приватної власності [PERSON] (а.с.10). Згідно з п.п. 4 п. 30 розділу V Постанови Ради Міністрів УРСР «Про затвердження Примірного статуту житлово-будівельного кооперативу», яка є чинною, член житлово-будівельного кооперативу має право стягнути з кооперативу вартість проведеного ремонту або зарахувати її в рахунок внесків на експлуатацію і ремонт будинку у випадках, коли ремонт займаного приміщення викликаний невідкладною необхідністю, а кооператив не виконав обов'язків по ремонту. Згідно з п.п. 7 п. 17 розділу ІІІ Постанови Ради Міністрів УРСР «Про затвердження Примірного статуту житлово-будівельного кооперативу», провадити внутріквартирний поточний ремонт або сплачувати вартість ремонту,якщо необхідність у його проведенні викликана пошкодженням частин будинку, інженерного обладнання або зв'язана з капітальним ремонтом будинку чи його конструктивних частин. Згідно з п.п. 20 п. 17 розділу ІІІ Постанови Ради Міністрів УРСР «Про затвердження Примірного статуту житлово-будівельного кооперативу» житлово-будівельний кооператив відповідає по своїх зобов'язаннях усім належним йому майном, на яке згідно з законом може бути звернене стягнення. Згідно з п.п. 6.2.1, 6.2.5 Статуту ЖБК «Маяк», затвердженого протоколом від 27.11.2016р. членів загальних зборів кооперативу та зареєстрованого в реєстрі за №4368,4369, кооператив зобов'язаний: забезпечувати належний санітарний, протипожежний і технічний стан приміщень будинку і санітарний стан прибудинкової території, здійснювати ремонт будинку у встановленому порядку (а.с.81) . Відповідно до положень ст.1 ЗУ "Про житлово-комунальні послуги" утримання будинків і прибудинкових територій - це господарська діяльність, спрямована на задоволення потреби фізичної чи юридичної особи щодо забезпечення експлуатації та/або ремонту жилих та нежилих приміщень, будинків і споруд, комплексів будинків і споруд, а також утримання прилеглої до них (прибудинкової) території відповідно до вимог нормативів, норм, стандартів, порядків і правил згідно із законодавством. Відповідно до ст.13 ЗУ "Про житлово-комунальні послуги", залежно від функціонального призначення житлово-комунальні послуги поділяються на: 1) комунальні послуги (централізоване постачання холодної та гарячої води, водовідведення, газо - та електропостачання, централізоване опалення, а також вивезення побутових відходів тощо); 2) послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій (прибирання внутрішньобудинкових приміщень та прибудинкової території, санітарно-технічне обслуговування, обслуговування внутрішньобудинкових мереж, утримання ліфтів, освітлення місць загального користування, поточний ремонт, вивезення побутових відходів тощо); 3) послуги з управління будинком, спорудою або групою будинків (балансоутримання, укладання договорів на виконання послуг, контроль виконання умов договору тощо); 4) послуги з ремонту приміщень, будинків, споруд (заміна та підсилення елементів конструкцій та мереж, їх реконструкція, відновлення несучої спроможності несучих елементів конструкцій тощо). Примірні переліки житлово-комунальних послуг та їх склад залежно від функціонального призначення визначаються центральним органом. Зі змісту ст.20 ЗУ "Про житлово-комунальні послуги" вбачається, що споживач має право: 1) одержувати вчасно та відповідної якості житлово-комунальні послуги згідно із законодавством та умовами договору на надання житлово-комунальних послуг; 2) одержувати в установленому законодавством порядку необхідну інформацію про перелік житлово-комунальних послуг, їх вартість, загальну вартість місячного платежу, структуру ціни/тарифу, норми споживання, порядок надання житлово-комунальних послуг, їх споживчі властивості тощо; 3) на відшкодування збитків, завданих його майну та/або приміщенню, шкоди, заподіяної його життю чи здоров'ю внаслідок неналежного надання або ненадання житлово-комунальних послуг. Згідно з ч.2 ст.24 цього Закону балансоутримувач зобов'язаний забезпечити умови для своєчасного проведення капітального і поточного ремонтів відповідно до встановлених стандартів, нормативів, норм та правил; забезпечити належні експлуатацію та утримання майна, що перебуває на його балансі. З матеріалів справи вбачається, що актом від 31.07.2017 року, який був складений комісією у складі: головного спеціалісту відділу ЖКС Центральної районної адміністрації Ливак Д.М., головою ЖБК «Маяк» Сластіною В.В. та [PERSON], зафіксовано, що у другому під'їзді в квартирі [NUMBER] розташованої на дев'ятому поверсі будинку [ADDRESS] наявне у кухні сліди протікання у віконному отворі і на стінах, в коридорі спостерігаються сліди протікання на стелі, стінах, стався обвал стельової плитки, обвисання шпалер, сліди цвілевих грибків, в спальні в районі віконного отвору і стелі спостерігаються сухі сліди протікання, в залі на стелі та стінах наявні сліди протікання, сталося обвисання шпалер та сліди цвілевих грибків (а.с.16). Відповідно до пунктів 15, 17 Примірного статуту житлово-будівельного кооперативу, затверджений постановою Ради Міністрів УРСР від 30 квітня 1985 року за № 186, саме на кооператив покладається обов'язок по здійсненню ремонту та сплаті вартості ремонту, якщо необхідність у його проведенні викликана пошкодженням частин будинку, інженерного обладнання або зв'язана з капітальним ремонтом будинку чи його конструктивних частин за кошти, що складаються з внесків його членів. У пункті 2 постанови № 9 від 18 вересня 1987 року «Про практику застосування судами законодавства про житлово-будівельні кооперативи» Пленум Верховного Суду України роз'яснив, що право пред'явлення позову про стягнення з кооперативу вартості проведеного ремонту у випадках, передбачених підпунктом 4 пункту 30 Примірного статуту ЖБК, має член кооперативу, коли ремонт займаного приміщення викликаний невідкладною необхідністю, а кооператив не виконав обов'язків по ремонту. Згідно з договором підряду №16 від 06.07.2017р., укладеного між [PERSON] та ФОП [PERSON], вартість ремонтно-будівельних робіт щодо ремонту даху покрівлі по [ADDRESS] складається з калькуляції, якає є невід'ємною частиною даного договору, роботи виконуються з матеріалів замовника (а.с.17-19). З наданого рахунку-фактури №Ф-ПД-00461 від 07.07.2017р. вбачається, що позивачем було сплачено на придбання матеріалів для ремонту даху 16 850 грн. (а.с.20-21). Відповідно до Акту №1 прийому-передачі виконаних робіт до Договору №16 від 06.07.2017р. вартість робіт щодо ремонту даху покрівлі по [ADDRESS], за замовленням [PERSON] склала 15897 грн.53 коп., які були сплачені позивачем, про що свідчить товарний чек від 21.07.2017р. В акті зазначено об'єм та ціна виконаних робіт, а також матеріальна частина (а.с.22-23). Листом ФОП [PERSON] від 25.10.2017р. з приводу технічної можливості укладки м'якої кровлі даху над квартирою [NUMBER] по [ADDRESS], останній повідомляє , що на даній точці кровлі зливу води (зливова каналізація) знаходиться по середині під'їзду. Відповідно, усі кровельні плити перекриття укладені з нахилом в цю точку, що призводить до того, що при будь-якому пошкодженні кровлі (в будь-якій точці під'їзду) вода, потрапляючи на плиту стікає по нахилу до центру під'їзду та проникає між стиків плит. Тому доцільною є укладка кровлі по всій площі під'їзду для того, щоб запобігти подальше протікання в районі зливової каналізації та вище по нахилу плит. Згідно з п.1 ч.2 ст.21 ЗУ «Про житлово-комунальні послуги» виконавець ЖБК зобов'язаний забезпечувати своєчасність та відповідну якість житлово-комунальних послуг. Відповідно до п.п.2.1.1., 2.2.1., 2.2.2. Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених Наказом від 17.05.2005 року № 76, правління ЖБК повинне з визначеною періодичністю проводити планові огляди житлового будинку та позапланові огляди після злив, ураганних вітрів та інших явищ стихійного характеру. Таким чином, правління ЖБК «Маяк» повинне було періодично проводити огляд рулонної покрівлі і конструктивних елементів даху будинку та приймати заходи до усунення недоліків. Крім того, позивачка неодноразово зверталася із заявами до голови правління ЖБК «Маяк» про проведення ремонту покрівлі. Згідно з п.п. 3, 5 ч. 1 ст. 20 ЗУ «Про житлово-комунальні послуги» позивач має право на отримання матеріального відшкодування за проведений ремонт рулонної покрівлі та квартири. Відповідно до ч.3 ст.12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ч.1 ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Згідно зі ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Враховуючи викладене, суд вважає, що вимоги позивачки є обґрунтованими та підлягають задоволенню, а заперечення представників відповідача проти прозову про відсутність коштів в кооперативі та про можливість лише часткової компенсації витрат позивачки на ремонт даху не можуть бути прийняті до уваги. При цьому суд також враховує, що рішення загальних зборів кооперативу про розподіл витрат на ремонт даху також виконано не було. Таким чином, з відповідача на користь позивача підлягає стягненню майнова шкода в сумі 32 747 грн. 53 коп. Відповідно до вимог ст.23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав, в тому числі, моральна шкода полягає у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку із знищенням чи пошкодженням її майна. Частиною першою статті 1167 ЦК України визначено, що моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини. Згідно роз'яснень Пленуму Верховного Суду України, даних у п.9 постанови від 31 березня 1995 року №4 „Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди" розмір відшкодування моральної шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань, яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. При цьому суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості. Приймаючи до уваги те, що постійне залиття квартири через несправність даху, яка виникла з вини відповідача, призвела до появи плісняви, значного погіршенню зовнішнього вигляду квартири та антисанітарного стану, внаслідок чого позивач зазнала нервування, перенесла стрес, що негативно вплинули на стан здоров'я; призвели до втрати нормальних життєвих зв'язків, лишили можливості забирати до себе онуків, запрошувати родичів та друзів, що повністю змінило уклад її життя, суд вважає, що вимоги позивача щодо стягнення моральної шкоди в сумі 5000 грн. підлягають задоволенню. Крім того, з відповідача на користь позивача відповідно до вимог ст.141 ЦПК України підлягають стягненню витрати, пов'язані з наданням правової допомоги, у розмірі 1150 грн. Зважаючи на те, що позов підлягає задоволенню, відповідно до вимог ст.141 ЦПК України суд вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь держави судові витрати в сумі 640 грн.

Outcome: approved