Jurisdiction: civil
Date: 2019-10-15 00:00:00

У червні 2019 року до Шевченківського районного суду м. Києва звернулася [PERSON] (далі - позивач) із позовом до Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Шевченківського району м.Києва» (далі - відповідач 1), Товариства з обмеженою відповідальністю «Будівельна компанія «Фасад Констракшн» (далі - відповідач 2) про відшкодування матеріальної та моральної шкоди внаслідок залиття. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що [PERSON] належить на праві спільної часткової власності кв. [ADDRESS] , загальною площею 68,4 кв.м. ТОВ «Будівельна компанія «Фасад Констракшн» як виконавець зобов`язаний, зокрема, забезпечувати своєчасність та відповідну якість житлово-комунальних послуг згідно із законодавством та умовами договору, утримувати в належному технічному стані, здійснювати технічне обслуговування та ремонт внутрішньобудинкових мереж, вживати заходів щодо ліквідації аварійних ситуацій, усунення порушень якості послуг у терміни, встановлені договором та/або законодавством. Залиття квартири позивача внаслідок витоку холодної води з внутрішньобудинкової мережі холодного водопостачання свідчить про неналежний догляд за технічним станом будинку, обов`язок здійснювати який покладено на ТОВ «Будівельна компанія «Фасад Констракшн». На підставі договору на проведення незалежної експертної оцінки оцінювач надав звіт та висновок про вартість пошкодженого майна, згідно з яким сума збитку в результаті пошкодження водою належного квартири [ADDRESS] складає 53 603,00 грн. Крім того, [PERSON] внаслідок залиття квартири було завдано моральну шкоду, яка полягає в порушенні права власності, зокрема внаслідок пошкодження квартири водою. Також, залиття квартири створило для позивача дискомфорт та нервове напруження, оскільки остання постійно відчуває в квартирі сирість, вологу та запах плісені. Крім того, затоплена квартира є єдиним житлом [PERSON] Позивач витратила багато часу на поїздки до оцінювача, та судового експерта, адвоката з метою визначення вартості відновлювальних робіт, отримання необхідних документів для підтвердження розміру шкоди та доведення особи винної в її заподіянні, що спричинило ряд незручностей та проблем, марно згаяного часу. Вказані обставини, спричинили ряд негативних наслідків та моральні втрати і страждання для [PERSON] . Враховуючі те, що суб`єктом відповідальності є відповідач, останній зобов`язаний відшкодувати позивачу моральну шкоду, яку остання оцінює в розмірі 30 000,00 грн. Тому позивач просила суд стягнути солідарно з КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Шевченківського району м.Києва» та ТОВ «Будівельна компанія «Фасад Констракшн» на користь [PERSON] заподіяну їй матеріальну шкоду внаслідок залиття квартири [ADDRESS] у розмірі 53 603,00 грн., за заподіяну їй моральну шкоду в розмірі 30 000,00 грн., 2 000,00 грн. за проведення незалежної оцінки, 1 000,00 гри за проведення експертизи та 5 600,00 грн. на професійну правничу допомогу адвоката У відзиві на позовну заяву представник відповідача 1 зазначає, що житловий будинок, розміщений за адресою: [ADDRESS] , належить до сфери управління КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Шевченківського району м. Києва» та перебуває на його балансовому утриманні. Наданий позивачем Звіт не є допустимим та належним доказом наявності шкоди, спричиненої залиттям квартири 18 березня 2019 року, підтвердженням причини такого залиття, інформації щодо винуватців залиття. За інформацією з акту оцінки майна від 14 травня 2019 року та висновку судового експерта від 25 квітня 2019 року, власником квартири [ADDRESS] здійснено перепланування доступу до внутрішньо будинкових мереж у приміщенні №10 квартири та зазначені мережі знаходяться у вбудованій шафі, чим позбавлено виконавців житлово-комунальних послуг вільного і постійного доступу до вказаних мереж. Чавунна запірна арматура замінена власником квартири [ADDRESS] , без отримання дозволів тощо на таку заміну, без внесення відповідних змін до технічної документації, схем. До позовної заяви не долучено договору на проведення оцінки майна, у звіті відсутні будь-які посилання на умови та чинність такого договору, па правомірність проведення огляду пошкоджень покриття підлоги квартири [ADDRESS] без відтворення характеру виявлених пошкоджень, без встановлення причинно-наслідкового зв`язку між виявленою шкодою та залиттям, що сталося 18 березня 2019 року, без врахування ступеню зносу паркету за 30 років. Таким чином, докази причетності Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Шевченківського району м. Києва» до спірної ситуації, пов`язаної із залиттям 18 березня 2019 року відсутні. Таким чином, представник просив відмовити у задоволенні позовних вимог в частині стягнення коштів з відповідача 1. У відповіді на даний відзив представник позивача вказала, що порушення герметичності відбулось саме в місці відгалуження стояка та кульового крана, при цьому запірна арматура та фільтр води залишилися не пошкодженими та використовуються далі. Експертом встановлено, що будь яке втручання систему труб та їх схему (встановлення приладів обліку, ремонт, фарбування) не виявлено. Тобто, труби не замінювалися. У судовому засіданні позивач та її представник позовні вимоги підтримали, просили задовольнити та стягнути шкоду в солідарному порядку з відповідачів. Представник відповідача 1 у судовому засіданні заперечував проти задоволення позовних вимог в частині стягнення коштів з Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Шевченківського району м.Києва». Представник відповідача 2 у судовому засіданні заперечував проти задоволення позовних вимог в частині стягнення коштів з ТОВ «Будівельна компанія «Фасад Констракшн», оскільки заподіювачем шкоди є власник кв. [ADDRESS] . Ч. 1 ст. 211 ЦПК України встановлено, що розгляд справи відбувається в судовому засіданні. Ухвалою судді Шевченківського районного суду м. Києва Осаулова А.А. від 14.06.2019 року було відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження призначено підготовче судове засідання. Протокольною ухвалою суду від 27.08.2019 року судом залучено до матеріалів справи відзив відповідача 1 на позовну заяву, доповнення до даного відзиву, відповідь на відзив, заяву щодо обґрунтування судових витрат. Крім того, долучено до матеріалів справи відзив відповідача 2 на позовну заяву, але ухвалено не приймати його до уваги у зв`язку з відсутністю у особи, що його подала, відповідних повноважень. Також судом відмовлено у задоволенні клопотання про залучення до участі в справі в якості третьої особи [PERSON] . Ухвалою суду від 27.08.2019 року закрито підготовче судове засідання та призначено справу до судового розгляду. Протокольною ухвалою суду від 16.10.2019 року відмовлено у задоволенні клопотання про доручення відзиву відповідача 2 на позовну заяву, відмовлено у задоволені клопотання позивача про виклик у судове засідання в якості свідка [PERSON] , відмовлено у задоволенні клопотання представника позивача про доручення договору, долучено заяву про обґрунтування розміру судових витрат. Дослідивши повно та всебічно обставини справи в їх сукупності, оцінивши зібрані по справі докази, вислухавши пояснення позивача та представників сторін, виходячи зі свого внутрішнього переконання, суд дійшов висновку, що позов підлягає частковому задоволенню з наступних підстав. Судом встановлені наступні факти. [PERSON] належить на праві спільної часткової власності кв. [ADDRESS] , загальною площею 68,4 кв.м. у відповідності до свідоцтва про право власності на житло від 15.05.2000 року (1/3 частки) (а.с. 6) та свідоцтва про право на спадщину за законом від 10.10.2002 року, видане державним нотаріусом Першої Київської державної нотаріальної контори (1/3 частки) (а.с. 52). 1/3 частки вказаної квартири належить на праві власності [PERSON] на підставі свідоцтва про право власності на житло від 15.05.2000 року. 18.03.2019 року комісія у складі інженера ФОП «Шулявка» [PERSON], майстра тех. дільниці [PERSON] , майстра ремонтної дільниці [PERSON] , склали акт про виникнення аварійної ситуації в житловому будинку [ADDRESS] . 18.03.2019 року за фактом виникнення аварійної ситуації в межах квартир [ADDRESS] було припинено холодне водопостачання будинку. Після обстеження встановлено, що залиття нижче розташованих квартир відбулося в результаті пошкодження герметичності з`єднання запірної арматури внутрішньо квартирною мережею холодного водопостачання в квартирі [ADDRESS] (а. с. 35 ). Як вбачається із звіту про оцінку майна, що завданий [PERSON] в результаті залиття квартири [ADDRESS] від 14.05.2019 року, на момент візуального огляду приміщень квартири оцінювачем встановлено, що в приміщеннях 1-3 (Коридор) спостерігається здуття паркету, деформація паркету у вигляді хвиль, пошкодження класифіковані як неусувні, тобто паркет потребує повної заміни; у приміщенні 4, 7 та 8 (Кімната №№ 1-3) спостерігається здуття паркету, деформація паркету у вигляді хвиль, пошкодження класифіковані як неусувні, тобто паркет потребує повної заміни; приміщення 9 (Кухня) спостерігається деформація лінолеуму, його відшарування, пошкодження класифіковані як неусувні, тобто лінолеум потребує повної заміни; у приміщеннях квартири присутній запах цвілі, підвищена вологість повітря (а.с. 19). Згідно вказаного звіту, сума збитку, нанесеного замовнику в результаті пошкодження водою належного йому кв. [ADDRESS] складає 53 603,00 грн. (а.с. 26). За висновком судового експерта Гайди Б.Я. від 25.04.2019 року, точка розподілу системи холодного водопостачання, що проходить у приміщеннях №9 (кухні) і №10 (вбудованої шафи) в межах квартири [ADDRESS] , в якій здійснюється передача послуг від суб`єкта господарювання, який надає житлово-комунальні послуги, до споживача, знаходиться у приміщенні №9 (кухні ) , після водозапірної арматури (кульового крану). Найбільш імовірне місце витоку води з мережі холодного водопостачання, що проходить у приміщеннях №9 (кухні) і №10 (вбудовоної шафи) в межах кв. [ADDRESS] , є з`єднання труби відгалуження від стояка та кульового крану в приміщенні №9 (кухні). З`єднання труби відгалуження стояка та запірної арматури (кульового крану) у приміщенні №9 (кухні) мережі холодного водопостачання, що проходить у приміщеннях №9 (кухні) і №10 (вбудованої шафи) в межах квартири [ADDRESS] , в результаті пошкодження якого відбувся витік води з мережі, що мав місце 18.03.2019р., відноситься до зони обслуговування суб`єкта господарювання, предметом діяльності якого є надання житлово-комунальних послуг споживачу. За таких обставин, позивач вважає, що внаслідок неправомірних дій відповідача Керуючої компанії з обслуговування житлового фонду Шевченківського району м.Києва, як балансоутримувача будинку, а також ТОВ «Фасад констракшн», як виконавця житлово-комунальних послуг, йому завдано матеріальної шкоди, що повинна бути відшкодована останніми солідарно. Згідно з п.3 ч.2 ст.11 Цивільного кодексу України підставами виникнення цивільних прав та обов`язків є, зокрема, завдання майнової (матеріальної) шкоди іншій особі. Відшкодування збитків є одним із способів захисту цивільних прав (п.8 ч.2 ст.16 ЦК України). Відповідно до ч. 1 ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Як передбачено п. 1 ч. 2 ст. 22 ЦК України, збитками є втрати, яких особа зазнала у зв`язку із пошкодженням або знищенням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Згідно ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними діями чи бездіяльністю майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Статтею 1192 ЦК України визначено, що з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Відповідно до п. 2 Постанови Верховного суду України від 27 березня 1992 року № 6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що відповідно до статей 440 і 450 ЦК шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи, а коли це було наслідком дії джерела підвищеної небезпеки, незалежно від наявності вини. Відповідно до ст.1 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» (в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин), житлово-комунальні послуги - результат господарської діяльності, спрямованої на забезпечення умов проживання та перебування осіб у жилих і нежилих приміщеннях, будинках і спорудах, комплексах будинків і споруд відповідно до нормативів, норм, стандартів, порядків і правил; балансоутримувач будинку, споруди, житлового комплексу або комплексу будинків і споруд - це власник або юридична особа, яка за договором з власником утримує на балансі відповідне майно, а також веде бухгалтерську, статистичну та іншу передбачену законодавством звітність, здійснює розрахунки коштів, необхідних для своєчасного проведення капітального і поточного ремонтів та утримання, а також забезпечує управління цим майном і несе відповідальність за його експлуатацію згідно з законом. За умовами ч. 1 ст. 20 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» чинного на час виникнення спірних правовідносин), споживач має право: одержувати вчасно та відповідної якості житлово-комунальні послуги згідно із законодавством та умовами договору на надання житлово-комунальних послуг; на відшкодування збитків, завданих його майну та/або приміщенню, шкоди, заподіяної його життю чи здоров`ю внаслідок неналежного надання або ненадання житлово-комунальних послуг; на усунення протягом строку, встановленого договором або законодавством, виявлених недоліків у наданні житлово-комунальних послуг. Згідно з п.п. 1, 2, 7, 10 ч. 2 ст. 21 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» чинного на час виникнення спірних правовідносин), виконавець зобов`язаний: забезпечувати своєчасність та відповідну якість житлово-комунальних послуг згідно із законодавством та умовами договору, в тому числі шляхом створення систем управління якістю відповідно до національних або міжнародних стандартів; здійснювати контроль за технічним станом інженерного обладнання будинків, квартир, приміщень; утримувати в належному технічному стані, здійснювати технічне обслуговування та ремонт внутрішньобудинкових мереж, вживати заходів щодо ліквідації аварійних ситуацій, усунення порушень якості послуг у терміни, встановлені договором та/або законодавством; своєчасно за власний рахунок проводити роботи з усунення виявлених неполадок, пов`язаних з отриманням житлово-комунальних послуг, що виникли з його вини. Комунальне підприємство «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Шевченківського району м. Києва» утворене рішенням Шевченківської районної у м. Києві ради від 19 лютого 2007 року № 187, перейменоване відповідно до рішення Київської міської ради від 09 жовтня 2014 року №270/270 «Про удосконалення структури управління житлово-комунальним господарством міста Києва» та віднесено до сфери управління Шевченківської районної в місті Києві державної адміністрації. Житлові будинки, які знаходяться територіально у Шевченківському районі міста Києва, зазначеним рішенням віднесені до сфери управління Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Шевченківського району м. Києва» та передаються на його балансове утримання. 3 метою реалізації права балансоутримувача після проведення електронних конкурсних торгів згідно ДК 016:2010 код 81.10.1 Код за ДК 021:2015 98341140-8, між Комунальним підприємством «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Шевченківського району м. Києва» укладено договір №917 від 20 грудня 2018 року з ТОВ «Будівельна компанія «Фасад констракшн» про надання послуг з утримання будинків, споруд, об`єктів благоустрою і прибудинкових територій у житлових будинках комунальної власності неадміністративного мікрорайону «Шулявка» Шевченківського району м. Києва. Відповідно до пунктів 3.2.4., 3.2.5., 3.2.7., 3.2.16., 3.2.23. вказаного договору виконавець - ТОВ «Будівельна компанія «Фасад Констракшн» зобов`язується: - задля упередження виникненню аварійних ситуацій, з дотриманням нормативних термінів, проводити технічне обслуговування внутрішньобудинкових інженерних та комунікаційних мереж (централізованою опалення, централізованого постачання гарячої води, централізованого холодного водопостачання та водовідведення, електропостачання), організувати та забезпечити проведення аварійно-відновних робіт щодо аварійних ситуацій, які виникають протягом робочого часу; - відшкодувати збитки, завдані майну, житловому приміщенню, та шкоду, заподіяну життю та здоров`ю споживачів (мешканцям будинку), які виникли внаслідок надання неякісних послуг, що доведено в установленому законом порядку, у розмірі встановленому згідно з чинним законодавством України; - забезпечити збереження переданого Виконавцю на обслуговування майна, внутрішньобудинкових інженерних мереж і комунікацій, елементів благоустрою, зелених насаджень, прибудинкових територій, а після завершення терміну дії цього Договору, або після його розірвання в установленому законодавством порядку, повернути їх Замовнику в стані, не гіршому ніж на момент приймання-передачі; - здійснювати технічне обслуговування інженерних мереж і комунікацій споруд цивільного захисту населення та споруд подвійного призначення (сховищ), які розташовані у житлових будинках та можуть використовуватися для тимчасового укриття населення, контролювати поточний стан їх конструктивних елементів та не допускати його погіршення; - готувати до роботи в опалювальний період будинки, передані на обслуговування Виконавцю (у т.ч. оформляти про це необхідні підтверджуючі документи: паспорти готовності до роботи в опалювальний період, гарантійні листи, акти про перевірку герметизації інженерних вводів, акти перевірки технічного стану обладнання інженерних мереж гарячого водопостачання, центрального опалення (запірної арматури, вентилів, засувок тощо)), за формою та у терміни, передбачені чинним законодавством України. За змістом ст.ст. 525, 526 ЦК України одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. Зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Отже, належним відповідачем по справі є виконавець житлово-комунальних послуг з технічного обслуговування внутрішньобудинкових інженерних та комунікаційних мереж (централізованою опалення, централізованого постачання гарячої води, централізованого холодного водопостачання та водовідведення, електропостачання), а саме ТОВ «Будівельна компанія «Фасад констракшн». При цьому, твердження ТОВ «Будівельна компанія «Фасад констракшн» про те, що причиною залиття нижче розташованих квартир від квартири [PERSON] є порушення правил експлуатації інженерних мереж власниками квартири [ADDRESS] , а саме, розгерметизація труби холодного водопостачання після першої запірної арматури в місці з`єднання запірної арматури з внутрішньоквартирною ХВП є безпідставними та спростовуються іншими доказами, наявними у матеріалах справи. Так, у висновку судового експерта Гайда Б.Я. від 25.04.2019 року вказано, що виходячи з даних, одержаних при огляді та пояснень присутньої при огляді [PERSON] , зазначене в акті місце порушення герметичності мережі холодного водопостачання вказане невірно, виходячи з наступного: першим елементом внутрішньоквартирної мережі холодного водопостачання є фільтр води; запірна арматура (кульовий кран) та фільтр води з`єднані між собою безпосередньо; після усунення причини протікання мережі холодного водопостачання, запірна арматура (кульовий кран) та фільтр води замінені не були та надалі використовуються Враховуючи вище наведене, приймаючи до уваги дані, одержані експертом при огляді, щодо наявності та послідовності з`єднань елементів мережі холодного водопостачання; технічною стану елементів мереж холодного та гарячого водопостачання (в т.ч. щодо стану пофарбування труб), найбільш імовірним місцем витоку води з мережі холодного водопостачання, що проходить у приміщеннях №9 (кухні) і №10 (вбудованої шафи) в межах квартири [ADDRESS] , є з`єднання труби відгалуження від стояка та кульового крану у приміщенні №9 (кухні) (а.с. 126). При цьому, посилання відповідачів на неналежність висновку експерта та звіту про оцінку майна судом до уваги не приймаються, адже стороною відповідачів, в порушенням вимог ст. 81 ЦПК України, інших висновків на їх спростування не надано. За таких обставин, оцінюючи належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, враховуючи те, що обставини, на які посилається позивач, як на підставу для задоволення позову, знайшли своє підтвердження у судовому засіданні, суд прийшов до висновку, що заявлені позовні вимоги підлягають задоволенню частково, а саме завдана матеріальну шкода у розмірі 53 603,00 грн. підлягає стягненню на користь позивача з ТОВ «Будівельна компанія «Фасад констракшн». Згідно ч. 1 ст. 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. За змістом ч. 2 ст. 23 ЦК України моральна шкода полягає: 1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; 2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; 3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; 4) у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з`ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору (п. 5 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року N 4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди»). За таких обставин, при вирішенні спору щодо відшкодування моральної шкоди суд обов`язково повинен з`ясувати наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що протиправними діями відповідача позивачеві було завдано моральної шкоди, які виразились в емоційних та душевних стражданнях, докладенні додаткових зусиль для організації життя, що виразилось у зверненні за захистом своїх прав до суду. Розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. Зокрема, враховуються стан здоров`я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, ступінь зниження престижу, ділової репутації, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану, добровільне - за власною ініціативою чи за зверненням потерпілого - спростування інформації редакцією засобу масової інформації. При цьому суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості (п. 9 Постанови Пленуму Верховного суду України № 4 від 31.03.1995 року «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди»). За таких обставин, суд приходить до висновку про часткове задоволення позовної вимоги щодо відшкодування моральної шкоди у розмірі 3 000,00 грн. Вирішують питання розподілу судових витрат варто вказати наступне. Судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи (ч. 1 ст. 133 ЦПК України). Ч. 3 ст. 133 ЦПК України передбачено, що до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати на професійну правничу допомогу; пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи; пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; пов`язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду. Судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Якщо сторону, на користь якої ухвалено рішення, звільнено від сплати судових витрат, з другої сторони стягуються судові витрати на користь осіб, які їх понесли, пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог (ч. 1, п. 3 ч. 2, ч. 6 ст. 141 ЦПК України). Згідно ст.141 ЦПК України слід стягнути з відповідача 2 на користь держави судовий збір в розмірі - 768,40 грн. У той же час, позивачем не надано належних та допустимих доказів на підтвердження понесення нею витрат на проведення оцінки вартості завданого їй збитку та експертного дослідження, а саме, відповідних квитанцій про перерахування коштів на рахунок одержувача, а тому, вимоги у цій частині задоволенню не підлягають. Відповідно до ч. 2, 3 ст. 137 ЦПК України, за результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. В той же час, ч. 3 ст. 141 ЦПК України визначено, що при вирішенні питання про розподіл судових витрат суд враховує: 1) чи пов`язані ці витрати з розглядом справи; 2) чи є розмір таких витрат обґрунтованим та пропорційним до предмета спору з урахуванням ціни позову, значення справи для сторін, в тому числі чи міг результат її вирішення вплинути на репутацію сторони або чи викликала справа публічний інтерес; 3) поведінку сторони під час розгляду справи, що призвела до затягування розгляду справи, зокрема, подання стороною явно необґрунтованих заяв і клопотань, безпідставне твердження або заперечення стороною певних обставин, які мають значення для справи, безпідставне завищення позивачем позовних вимог тощо; 4) дії сторони щодо досудового вирішення спору та щодо врегулювання спору мирним шляхом під час розгляду справи, стадію розгляду справи, на якій такі дії вчинялися. Згідно ч. 8 ст. 141 ЦПК України, розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву. У разі неподання відповідних доказів протягом встановленого строку така заява залишається без розгляду. Розмір витрат на оплату правової допомоги визначається за домовленістю між стороною та особою, яка надає правову допомогу. Проте, в порушення вимог ч. 2, 3 ст. 137 ЦПК України, угоди між позивачем та його представником, у якій би була зафіксована вартість кожної послуги адвоката, не надано. Крім того, відповідно до практики Європейського суду з прав людини, про що, зокрема, відзначено у пункті 95 рішення у справі "Баришевський проти України" від 26.02.2015, пунктах 34-36 рішення у справі "Гімайдуліна і інших проти України" від 10.12.2009, пункті 80 рішення у справі "Двойних проти України" від 12.10.2006, пункті 88 рішення у справі "Меріт проти України" від 30.03.2004 заявник має право на відшкодування судових та інших витрат лише у разі, якщо доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їх розмір обґрунтованим. Згідно п.п.15.5) п.п.15 п. 1 Розділу ХШ Перехідних Положень ЦПК України в новій редакції, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди.

Outcome: partial