Jurisdiction: civil
Date: 2019-06-13 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулася до суду з позовом до Болганської сільської ради Піщанського району Вінницької області, в якому просить визнати за ним право власності на спадкове майно, яке залишилося після смерті її батька [PERSON] , який помер [INFO] , а саме: на житловий будинок з господарськими спорудами, загальною площею 42,7 кв. м., житловою площею 29,5 кв. м., зазначений в технічному паспорті під літ. "А", сарай під літ. "а",літню кухню під літ. "Б", веранду під літ. "б", гараж під літ. "б1", погріб під літ "В", сарай під літ. "Г", огорожу 1,2, загальною вартістю 65077,00 гривень, який розташований в [ADDRESS] . Також позивач просить поновити пропущений строк для звернення до суду з питання прийняття спадщини. Свої вимоги позивач мотивує тим, що являється спадкоємцем першої черги на спадкове майно, яке залишилося після смерті її батька [PERSON] , так як являється його дочкою, оскільки рішенням Піщанського рйаонного суду Вінницької облсаті від 21 листопада 2002 року, встановлено факт, що померлий [INFO] [PERSON] є батьком [PERSON] , [INFO] , уродженки та мешканки с . Болган Піщанського району Вінницької області. Інших спадкоємців, в тому числі тих, які мають право на обов`язкову частку в спадковому майні, немає. При зверненні позивача до нотаріуса для отримання свідоцтва про право на спадщину за законом, їй було відмовлено, оскільки нею пропущено шестимісячний строк для прийняття спадщини та через відсутність правовстановлюючих документів на спадкове майно. А тому, здійснити своє право на спадкування вищезазначеного майна вона може лише в судовому порядку. Позивач [PERSON] та її представник - адвокат Гордаш Н. М. в судове засідання не з`явилися, проте від представника позивача на адресу суду надійшло клопотання про розгляд справи без їхньої участі, та про підтримання вимог, викладених в позовній заяві. Представник відповідача Болганської сільської ради Піщанського району Вінницької області в судове засідання не з`явився, проте на адресу суду від нього надійшло клопотання про розгляд справи без участі представника відповідача, та про визнання позовних вимог. Відповідно до ч. 2 ст. 211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. У зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, відповідно до ч.2 ст. 247 ЦПК України, не здійснювалося. Відповідно до ч.1. ст. 206 ЦПК України, позивач може відмовитися від позову, а відповідач - визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. Згідно ч. 1 ст. 64 ЦПК України, представник, який має повноваження на ведення справи в суді, здійснює від імені особи, яку він представляє, її процесуальні права та обов`язки. Відповідно до ч. 4 ст. 206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Частиною 3 ст. 200 ЦПК України передбачено, що за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Суд, дослідивши матеріали даної цивільної справи, вивчивши правові норми, що регулюють дані правовідносини, приходить до переконання, що позовну заяву слід задовольнити повністю з наступних підстав. Відповідно до абз.3 п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 12 червня 2009 року N 2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції», у разі визнання відповідачем позову, яке має бути безумовним, і якщо таке визнання не суперечить закону й не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб (не відповідача), суд ухвалює рішення про задоволення позову, обмежившись у мотивувальній частині рішення посиланням на визнання позову без з`ясування і дослідження інших обставин справи. Судом встановлено, що [INFO] помер [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] . Після його смерті залишилося спадкове майно, а саме: житловий будинок з господарськими спорудами, загальною площею 42,7 кв. м., житловою площею 29,5 кв. м., зазначений в технічному паспорті під літ. "А", сарай під літ. "а",літню кухню під літ. "Б", веранду під літ. "б", гараж під літ. "б1", погріб під літ "В", сарай під літ. "Г", огорожу 1,2, загальною вартістю 65077,00 гривень, який розташований в [ADDRESS] . Відповідно до довідки Комунального підприємства "Тульчинське міжрайонне бюро технічної інвентаризації" від 03 березня 2019 року, житловий будинок з господарськими будівлями, що знаходиться в [ADDRESS] , належить на праві власності [PERSON] на підставі свідоцтва про право особистої власності на житловий будинок [NUMBER] , виданого виконавчим комітетом Болганської сільської ради від 23 лютого 1990 року. Позивач являється спадкоємцем першої черги на спадкове майно, яке залишилося після смерті [PERSON] , оскільки являється його дочкою, що підтверджується рішенням Піщанського рйаонного суду Вінницької облсаті від 21 листопада 2002 року, відповідно до якого встановлено факт, що померлий [INFO] [PERSON] є батьком [PERSON] , [INFO] , уродженки та мешканки [ADDRESS] . Інших спадкоємців, в тому числі тих, які мають право на обов`язкову частку в спадковому майні, немає. При зверненні позивача до нотаріуса для отримання свідоцтва про право на спадщину за законом, їй було відмовлено, оскільки нею пропущено шестимісячний строк для прийняття спадщини та через відсутність правовстановлюючих документів на спадкове майно. Позивачем пропущено строк на прийняття спадщини, проте його можливо поновити як пропущений з поважних причин. Відповідно до Постанови Пленум Верховного Суду України від 30.05.2008 № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», якщо нотаріусом обґрунтовано відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, виникає цивільно-правовий спір, що підлягає розглядові у позовному провадженні. Також, у вказаній постанові зазначено, що за відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. А тому, здійснити своє право на спадкування вищезазначеного майна позивач може лише в судовому порядку. Зазначене підтверджується: копією свідоцтва про народження [PERSON] серії [NUMBER] (а.с.5), копією технічного паспорту на будинок садибного типу з господарськими будівлями і спорудами по [ADDRESS] (а.с.6-11), копією довідки Комунального підприємства "Тульчинське міжрайонне бюро технічної інвентаризації" від 03 березня 2019 року № 163 (а.с.12), копією свідоцтва про смерть [PERSON] серії [NUMBER] (а.с.13), копією рішення Піщанського районного суду Вінницької області від 21 листопада 2002 року (а.с.14), копією свідоцтва про укладення шлюбу [PERSON] серії [NUMBER] (а.с.15), роз`ясненням нотаріуса (а.с.16), ордером (а.с. 17). Відповідно до ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом ( ст. 1217 ЦК України). До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті ( ст. 1218 ЦК України). Як передбачено статтею 1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Не допускається прийняття спадщини з умовою чи із застереженням. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. За вказаних обставин, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню у зв`язку з визнанням заявлених вимог відповідачем, за наявності законних на те підстав, оскільки це не суперечить закону та не порушує права, свободи та інтереси третіх осіб. На підставі наведеного та

Outcome: approved