Jurisdiction: civil
Date: 2020-07-29 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовом, відповідно до якого просить визначити додатковий строк терміном у три місяці для подання заяви про прийняття спадщини за законом, яка відкрилась після смерті його бабусі [PERSON] , яка померла [INFO] . Мотивуючи свої вимоги тим, що внаслідок вчинення злочину було вбито його бабусю [PERSON] . Після смерті останньої відкрилася спадщина, зокрема на квартиру [ADDRESS] . Він є єдиним спадкоємцем за правом представлення після смерті своєї бабусі [PERSON] , донька якої, його мати [PERSON] , померла [INFO] . Інших спадкоємців немає. 20 серпня 2019 року він звернувся до Першої миколаївської державної нотаріальної контори з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті його бабусі [PERSON] , яка померла [INFO] . Проте державним нотаріусом йому було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, у зв`язку з пропуском шестимісячного строку та відсутністю оригіналів правовстановлюючих документів на спадкове майно. Оригінали вказаних документів було втрачено, оскільки спадкодавицю було вбито та пограбовано. Він не міг у шестимісячний строк звернутися до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після смерті його бабусі [PERSON] , яка померла [INFO] у зв`язку з тим, що знаходився, проживав та виконував роботу за договором про надання послуг в м. Львові, в тому числі в період з березня 2018 року по березень 2019 року. Його робота носила безперервний характер, покинути робоче місце він міг. Відповідно до ч. 3 ст. 211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. Від представника позивача надійшла заява про розгляд справи за його відсутності та відсутності позивача. На позовних вимогах наполягає. Проти винесення заочного рішення не заперечує. Представник відповідача у судове засідання не з`явився по невідомим суду причинам. Про дату, час та місце судового розгляду був повідомлений належним чином. Причини неявки суду не повідомив. Від представника третьої особи надійшла заява про розгляд справи за його відсутності на підставі наявних матеріалів та прийняти рішення на розсуд суду. Згідно ч.1 ст.280 ЦПК України у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності або якщо повідомлені ним причини неявки визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Передбачених ч. 2 ст. 223 ЦПК України підстав для відкладення розгляду справи судом не встановлено, судом прийнято рішення про розгляд справи за відсутності сторін, на підставі доказів, поданих разом із матеріалами позову з ухваленням заочного рішення відповідно до ст. ст. 280-283 ЦПК України. Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, у відповідності до ч. 5 ст. 268 ЦПК України, є дата складання повного судового рішення. Згідно вимог ч.2 ст.247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. З`ясувавши обставини та дослідивши надані докази, суд приходить до висновку, що встановлені наступні факти та відповідні правовідносини. Відповідно до витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію народження відповідно до статей 126, 133, 135 Сімейного кодексу України від 08.11.2018 року, [PERSON] , [INFO] є рідною донькою [PERSON] . Як вбачається з витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу із зазначенням відомостей про другого з подружжя, від 08.11.2018 року, [PERSON] 15 квітня 2011 року зареєструвала шлюб та змінила прізвище на " [PERSON] ". [PERSON] , [INFO] є рідним сином [PERSON] та [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про народження серії [NUMBER] . Отже, [PERSON] є онуком [PERSON] . Квартира [ADDRESS] належить на праві приватної власності [PERSON] на підставі договору купівлі - продажу нерухомого майна № 5342 від 23.04.2002 року та на підставі рішення Третейського суду від 23.04.2002 року по справі № 3-5342, зареєстровано в ММБТІ 17.05.2002 року за № 18271 кн. № 106. Вказане підтверджується довідкою з КП "Миколаївське міжміське бюро технічної інвентаризації" від 24.09.2019 року. Згідно інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна, сформованої 15.11.2019 року, право власності на квартиру [ADDRESS] не зареєстровано. [INFO] [PERSON] померла, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] . [PERSON] [INFO] року було вбито, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] та вироком Жовтневого районного суду Миколаївської області від 31.05.2019 року. Після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , відкрилася спадщина, зокрема на квартиру [ADDRESS] . Позивач зазначає, що він є спадкоємцем за правом представлення після смерті своєї бабусі [PERSON] , донька якої, його мати [PERSON] , померла [INFO] , інших спадкоємців немає. 20 серпня 2019 року [PERSON] звернувся до Першої миколаївської державної нотаріальної контори з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті його бабусі [PERSON] , яка померла [INFO] . Проте, постановою державного нотаріуса Першої миколаївської державної нотаріальної контори Міщенко Н.В. про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 20.08.2019 року, позивачу відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] у зв`язку з пропуском шестимісячного строку та відсутністю оригіналів правовстановлюючих документів на спадкове майно. Згідно інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) від 20.08.2019 року, спадкова справа після смерті [PERSON] , яка померла 2018 року, відсутня. Позивач зазначає, що оригінали правовстановлюючих документів було втрачено, оскільки його бабусю [PERSON] було пограбовано. Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до ч. 1 ст. 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. Відповідно до ч.1, ч. 2, ч. 3 ст. 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. За загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України). Спадкування після смерті [PERSON] здійснюється за законом у зв`язку із відсутністю заповіту, що не оспорюється сторонами у судовому засіданні, тому право на спадкування за законом в силу положень частини 2 статті 1223 ЦК України одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 ЦК України, а також спадкоємці за правом представлення (за їх наявності) відповідно до ст. 1266 ЦК України. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України). З пояснень позивача вбачається, що у встановлений законом строк вона не прийняла спадщину через те, що він знаходився, проживав та виконував роботу за договором про надання послуг в м. Львові, в тому числі в період з березня 2018 року по березень 2019 року. Його робота носила безперервний характер, покинути робоче місце він міг. Відповідно до договору № 00074 про надання послуг від 13.03.2018 року, укладеного між ФОП [PERSON] та [PERSON] , останній надавав послуги щодо організації роботи веб-порталу; постійно здійснював моніторинг роботи мережі; консультував замовника з питань роботи програмного забезпечення; здійснював корегування програмного забезпечення для належної роботи веб-порталу та устаткування; в період з 06.00 до 24.00 в будні дні 1 раз на 4 години та у вихідні дні - 1 раз на три години проводив контрольні перевірки роботи веб - порталу та устаткування. Згідно Акту надання послуг від 14.03.2019 року вбачається, що [PERSON] в період з березня 2018 року по березень 2019 року надавав замовнику послуги згідно з Договором про надання послуг № 00074 від 13.03.2018 року. Вказане підтверджується довідкою ФОП [PERSON] від 13.11.2019 року, відповідно до якої зазначено, що [PERSON] виконував постійний нагляд за серверною частиною веб-порталу у м. Львові для забезпечення його належної роботи в період з березня 2018 року по березень 2019 року. Відповідно до довідки ОСББ "Сяйво-261" від 12.07.2019 року за вих. № 633, [PERSON] проживала та була зареєстрована за адресою: [ADDRESS] з 06 серпня 2002 року по день смерті [INFO] , на цей день з нею ніхто не був зареєстрований. Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. Пленум Верховного Суду України у п. 24 постанови № 7 від 30 травня 2008 року "Про судову практику у справах про спадкування" роз`яснив, що особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України. При відсутності спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Верховний Суд України у постанові від 23 серпня 2017 року у справі № 6-1320цс17 висловив правову позицію та зазначив, що правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. В ході судового розгляду справи судом встановлено, що позивачем було пропущено строк на подання заяви про прийняття спадщини з поважної причини, оскільки позивач проживав та виконував робот за договором про надання послуг в м. Львові, в тому числі в період з березня 2018 року по березень 2019 року. Його робота носила безперервний характер. Крім того, судом встановлено, що [PERSON] було вбито, вирок Жовтневого районного суду Миколаївської області від 31.05.2019 року у відношенні винної у вбивстві [PERSON] і викраденні її майна - [PERSON] , набрав законної сили 02.07.2019 року, що також перешкоджало позивачу звернутися з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] до закінчення розгляду кримінальної справи. Таким чином, аналізуючи вище викладене, дослідивши обставини справи, перевіривши їх доказами, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, виходячи з принципів розумності, виваженості та справедливості, суд дійшов висновку, що позивачем надано достатні докази, що підтверджують поважність причин через які пропущений строк для прийняття спадщини та які дають суду підстави встановити додатковий строк для прийняття спадщини.

Outcome: approved