Jurisdiction: civil
Date: 2017-12-11 00:00:00

Позивач\~ ПАТ «ПУМБ» звернувся\~ до суду із зазначеним позовом, який в подальшому уточнив та\~ просив\~ виселити [PERSON], [PERSON], [PERSON] з житлового будинку № 107-Б по вул. Семінарській в м. Харкові без надання іншого житлового приміщення. В обґрунтування позову позивач зазначив, що між ЗАТ «Перший Український [PERSON] банк», правонаступником всіх прав та зобовязань якого є ПАТ " Перший Український [PERSON] банк ", та [PERSON] укладено кредитний договір № 5956478 від 27.12.2007, згідно з яким позивач надав останньому кредит у сумі 1060000,00 грн зі сплатою 13,25% річних, строком до 27.12.2022 для використання на розсуд позичальника. У забезпечення виконання зобовязань за кредитним договором [PERSON] було передано в іпотеку житловий будинок з прибудовами, який знаходиться за адресою: м. Харків, вул. Володарського, буд. 107-Б, про що укладений договір іпотеки № 5973152 від 27.12.2007, посвідчений приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу [PERSON] та зареєстрований в реєстрі нотаріальних дій за № 3544. Відповідач зобовязання за кредитним договором не виконував. Рішенням Жовтневого районного суду м. Харкова у справі № 639/8648/14-ц стягнуто з [PERSON] на користь позивача заборгованість за кредитним договором № 5956478 від 27.12.2007 в сумі 1743914,26 грн. На виконання рішення суду 20.11.2014 видано виконавчий лист, який предявлений на примусове виконання до Жовтневого ВДВС м. Харків ГТУЮ у Харківській області. У ході виконавчого провадження державним виконавцем квартиру описано, арештовано та передано на реалізацію на прилюдні торги ДП «СЕТАМ», однак торги не відбулися через відсутність допущених учасників торгів. 26.06.2017 заступником начальника відділу Жовтневого ВДВС м. Харків ГТУЮ у Харківській області [PERSON] складено акт про передачу майна стягувачу у рахунок погашення боргу. На підставі вищевказаного акту позивач прийняв у власність житловий будинок з прибудовами, що розташований за адресою: м. Харків, вул. Семінарська (раніше Володарського), 107-Б. 04.07.2017 видано свідоцтво, зареєстроване у реєстрі за № 1368. Право власності позивача на вказану квартиру зареєстровано у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно. На дату звернення до суду з цим позовом ПАТ «ПУМБ» є власником житлового будинку № 107-Б за адресою: місто Харків, вул. Семінарська. Згідно з листом Відділу реєстрації місця проживання у Новобаварському районі міста Харкова у спірному житлі зареєстровано три особи , які є відповідачами по справі. Проживання та реєстрація у житловому будинку відповідачів перешкоджає позивачу здійснювати своє право власника. Представником позивача [PERSON], яка діє на підставі довіреності,\~подано до суду заяву, в якій у разі неявки у судове засідання відповідачів, [PERSON] не заперечує проти розгляду\~ справи без участі представника позивача та в заочному порядку, позовні вимоги з уточненями підтримує в повному обсязі, просить їх задовольнити. Відповідачі в судове засідання не зявилися ,хоча відповідно до ч. 3 ст. 74 ЦПК України повідомлялися про дату, час і місце розгляду справи, однак судові повістки від відповідачів повернулися до суду за закінченням терміну зберігання. Відповідно до ч. 3 ст. 27 ЦПК України особи, які беруть участь у справі, зобовязані добросовісно здійснювати свої процесуальні права та виконувати процесуальні обовязки. У звязку з чим суд вважає за необхідне розглянути справу без участі відповідача, виходячи з вимог ч. 5 ст. 74 ЦПК України та рішення Конституційного суду України від 13.12.2011 року № 17-рп/2011, згідно яких в разі відсутності осіб, які беруть участь у справі за адресою, вказаної в матеріалах справи (зокрема, позовна заява), вважається, що судовий виклик або судове повідомлення вручене їм належним чином. Згідно статті 224 ЦПК України у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності, або якщо повідомлені ним причини неявки визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Суд зі згоди представника позивача ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст. 224 ЦПК України. Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку про те, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. 27.12.2007 між Закритим акціонерним товариством «Перший Український [PERSON]», правонаступником всіх прав та зобовязань якого є ПАТ "Перший Український [PERSON]", що підтверджується статутом (а.с. 44-53), та [PERSON] укладено кредитний договір № 5956478, згідно умов якого [PERSON] надав [PERSON] кредит у розмірі 1060000,00 грн зі сплатою 13,25% річних, строком до 27.12.2022 для використання на розсуд позичальника (а.с. 9-17). У забезпечення виконання зобовязань за кредитним договором [PERSON] було передано в іпотеку житловий будинок з прибудовами, який знаходиться за адресою: м. Харків, вул. Семінарська (колишня Володарського), буд. 107-Б, про що укладений договір іпотеки № 5973152 від 27.12.2007, посвідчений приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу [PERSON] та зареєстрований в реєстрі нотаріальних дій за № 3544 (а.с. 18-26). Відповідач зобовязання за кредитним договором не виконував. Так, на підставі рішення Жовтневого районного суду м. Харкова від 20.11.2014 у справі № 639/8648/14-ц стягнуто з [PERSON] на користь Публічного акціонерного товариства «Перший Український [PERSON]» заборгованість за кредитним договором № 5956478 від 27.12.2007 в сумі 1743914,26, на виконання якого 09.09.2015 видано виконавчий лист (а.с. 27), який предявлено на примусове виконання до Жовтневого відділу державної виконавчої служби міста Харків Головного територіального управління юстиції у Харківській області. У ході виконавчого провадження державним виконавцем будинок арештовано та передано на реалізацію на прилюдні торги ДП «СЕТАМ», однак торги не відбулися через відсутність допущених учасників торгів (а.с. 28-29). Відповідно до ст. 49 Закону України «Про іпотеку» протягом десяти днів з дня оголошення прилюдних торгів такими, що не відбулися, іпотекодержателі та інші кредитори боржника відповідно до пріоритету їх зареєстрованих вимог мають право придбати предмет іпотеки за початковою ціною шляхом заліку своїх забезпечених вимог в рахунок ціни майна. У цьому випадку придбання предмета іпотеки іпотекодержателем оформлюється протоколом і актом про реалізацію предмета іпотеки у порядку, встановленому статтею 47 цього Закону, а нотаріус на підставі такого акта видає свідоцтво про придбання майна з прилюдних торгів, якщо прилюдні торги не відбулися. Якщо іпотекодержатель не скористався правом, передбаченим частиною першою цієї статті, за результатами перших прилюдних торгів, призначається проведення на тих же умовах других прилюдних торгів, які мають відбутися протягом одного місяця з дня проведення перших прилюдних торгів. Початкова ціна продажу предмета іпотеки на других прилюдних торгах може бути зменшеною не більше ніж на 25 відсотків. Якщо іпотекодержатель не скористався правом, передбаченим частиною першою цієї статті, за результатами других прилюдних торгів призначається проведення у тому самому порядку третіх прилюдних торгів. Початкова ціна продажу предмета іпотеки на третіх прилюдних торгах може бути зменшена не більш як на 50 відсотків початкової вартості майна. Якщо іпотекодержатель не скористався правом, передбаченим частиною першою цієї статті, за результатами третіх прилюдних торгів, іпотека може бути припиненою за рішенням суду. Аналогічні норми передбачені пунктами 6-9 ст.61 Закону України «Про виконавче провадження». 26.06.2017 заступником начальника відділу Жовтневого відділу державної виконавчої служби міста Харків Головного територіального управління юстиції у Харківській області [PERSON] складено акт про передачу майна стягувачу у рахунок погашення боргу, на підставі якого спірне нерухоме майно передано Банку в рахунок погашення боргу в розмірі 1200000,00 грн (а.с. 28-29). 04.07.2017 приватним нотаріусом ХМНО [PERSON] видано свідоцтво, зареєстроване у реєстрі за № 1368, відповідно до якого вищевказаний житловий будинок належить позивачу на праві власності (а.с. 30), яке зареєстровано у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, що підтверджується інформаційною довідкою № 91130587 від 04.07.2017 (а.с. 31-33). Отже, ПАТ «ПУМБ» є власником житлового будинку № 107-Б за адресою: місто Харків, вул. Семінарська (раніше Володарського). Згідно з листом Відділу реєстрації місця проживання у Новобаварському районі міста Харкова Управління ведення реєстру територіальної громади Департаменту реєстрації Харківської міської ради Харківської області від 06.04.2017 № 04-02-04/1184/17, у житловому будинку № 107-Б по вул. Володарського (теперішня назва - вул. Семінарська) зареєстровано три особи відповідачі по справі: [PERSON], [INFO]; [PERSON], [INFO]; [PERSON], [INFO] (а.с. 34-36). У звязку з чим ПАТ «ПУМБ» направило на адресу [PERSON], [PERSON], [PERSON] повідомлення від 21.07.2017 про намір провести заходи по входженню до свого обєкту власності житлового будинку з прибудовами, який знаходиться: м. Харків, вул. Семінарська, 107-Б, у звязку з чим [PERSON] просив відповідачів звільнити вказаний будинок, в тому числі від особистих речей протягом 14 календарних днів з дня отримання цього повідомлення (а.с. 37-43). Проте, відповідачами зазначена вимога не виконана та в добровільному порядку не звільнено спірне житлове приміщення. За змістом ч. 1 ст. 575 ЦК України та ст. 1 Закону України «Про іпотеку» іпотека як різновид застави, предметом якої є нерухоме майно, це вид забезпечення виконання зобовязання, згідно з яким іпотекодержатель має право в разі невиконання боржником забезпеченого іпотекою зобовязання одержати задоволення своїх вимог за рахунок предмета іпотеки переважно перед іншими кредиторами цього боржника у порядку, передбаченому цим Законом. Відповідно до ст. 589 ЦК України, ч. 1 ст. 33 Закону України «Про іпотеку» у разі невиконання або неналежного виконання боржником основного зобовязання\~ іпотекодержатель вправі задовольнити свої вимоги за основним зобовязанням шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки. Право іпотекодержателя на звернення стягнення на предмет іпотеки також виникає з підстав, встановлених ст. 12 цього Закону.\~\~\~\~\~\~\~\~\~ Загальне правило про звернення стягнення на предмет застави (іпотеки) закріплене у статті 590 ЦК України й передбачає можливість такого звернення на підставі рішення суду в примусовому порядку, якщо інше не встановлено\~\~ договором або законом. Крім того, правове регулювання звернення стягнення на іпотечне майно передбачено Законом України «Про іпотеку». Згідно з ч. 3 ст. 33 Закону України «Про іпотеку»\~\~ звернення стягнення на предмет іпотеки здійснюється на підставі рішення суду, виконавчого напису нотаріуса або згідно з договором про задоволення вимог іпотекодержателя. Звернення стягнення на предмет іпотеки на підставі рішення суду здійснюється відповідно до ст. 39 Закону України «Про іпотеку». Так, згідно з ч.ч. 1, 2 ст. 39 цього Закону у разі задоволення судом позову про звернення стягнення на предмет іпотеки одночасно з рішенням про звернення стягнення на предмет іпотеки суд за заявою іпотекодержателя виносить рішення про виселення мешканців за наявності підстав, передбачених законом, якщо предметом іпотеки є житловий будинок або житлове приміщення.\~ Частиною першою статті 40 Закону України «Про іпотеку» передбачено, що звернення стягнення на передані в іпотеку житловий будинок чи житлове приміщення є підставою для виселення всіх мешканців, за винятком наймачів та членів їх сімей. Виселення проводиться у порядку, встановленому законом. Нормою, яка встановлює порядок виселення із займаного житлового приміщення, є ст. 109 ЖК Української РСР, у частині першій якої передбачені підстави виселення. Частина третя статті 109 ЖК Української РСР регулює порядок виселення громадян. За змістом ч. 2 ст. 40 Закону України «Про іпотеку» та ч. 3 ст. 109 ЖК Української РСР після прийняття рішення про звернення стягнення на передані в іпотеку житловий будинок чи житлове приміщення шляхом позасудового врегулювання на підставі договору всі мешканці зобов'язані на письмову вимогу іпотекодержателя або нового власника добровільно звільнити житловий будинок чи житлове приміщення протягом одного місяця з дня отримання цієї вимоги. Якщо мешканці не звільняють житловий будинок або житлове приміщення у встановлений або інший погоджений сторонами строк добровільно, їх примусове виселення здійснюється на підставі рішення суду. Відповідно до ч. 2 ст. 109 ЖК Української РСР громадянам, яких виселяють з жилих приміщень, одночасно надається інше постійне жиле приміщення, за винятком виселення громадян при зверненні стягнення на жилі приміщення, що були придбані ними за рахунок кредиту (позики) банку чи іншої особи, повернення якого забезпечене іпотекою відповідного жилого приміщення. Постійне жиле приміщення, що надається особі, яку виселяють, повинно бути зазначено в рішенні суду. Отже, за змістом цих норм особам, які виселяються з жилого приміщення, яке є предметом іпотеки, у звязку зі зверненням стягнення на предмет іпотеки,\~ інше постійне житло надається тільки в тому разі, коли іпотечне житло було придбане не за рахунок кредиту, забезпеченого іпотекою цього житла. Також, зазначені норми наведені в пункті 43 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 5 від 30.03.2012 р. «Про практику застосування судами законодавства при вирішенні спорів, що виникають із кредитних правовідносин» при розгляді позову іпотекодержателя про виселення мешканців із житлового будинку чи житлового приміщення в разі задоволення вимог про звернення стягнення на предмет іпотеки суд має враховувати таке. Згідно з частиною четвертою статті 9, статті 109\~Житлового кодексу України, статей 39 40 Закону України "Про іпотеку" виселення мешканців із житлового будинку чи житлового приміщення, яке є предметом іпотеки, проводиться в порядку, встановленому законом. При цьому суд за заявою іпотекодержателя одночасно з рішенням про звернення стягнення на предмет іпотеки за наявності підстав, передбачених законом, ухвалює рішення про виселення мешканців цього житлового будинку чи житлового приміщення При цьому примусове виселення здійснюється на підставі рішення суду тільки за певних умов: якщо мешканці добровільно не звільнили житловий будинок чи житлове приміщення, на яке звернуто стягнення як на предмет іпотеки, протягом одного місяця з дня отримання письмової вимоги іпотекодержателя або нового власника або в інший погоджений сторонами строк. Аналізуючи наведені обставини, досліджені докази, суд приходить до висновку про наявність правових підстав щодо задоволення вимог позивача ПАТ «ПУМБ» та виселення відповідачів [PERSON], [PERSON], [PERSON] з житлового будинку № 107-Б по вул. Семінарській в м. Харкові. Відповідно ч. 1\~ст. 88 ЦПК України\~стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати. Таким чином, з відповідачів підлягає стягненню на користь ПАТ «ПУМБ» сплачений позивачем, що підтверджується матеріалами справи (а.с. 2), судовий збір у сумі по 533,33 грн з кожного.

Outcome: approved