Jurisdiction: civil
Date: 2021-12-16 00:00:00

28.09.2020\~року позивач АТ "ДТЕК Донецькі електромережі" звернувся в суд з позовом до [PERSON] про стягнення заборгованості згідно Акту. Позов мотивовано тим, що відповідач користується послугами АТ "ДТЕК Донецькі електромережі" щодо постачання електроенергії в будинок за адресою: [ADDRESS] . 07.06.2018 року представниками енергопостачальника за адресою: [ADDRESS] , було виявлено та актом зафіксовано у відповідності до вимог п.53 порушення Правил користування електричною енергією для населення: самовільне підключення електроустановок до електричної мережі іншого власника мереж з порушенням схеми обліку, виявити яке представники енергопостачальника під час проведення контрольного огляду не мали можливості. Змонтована скрита проводка з перемикачем. На підставі Акту про порушення Правил користування електричною енергією для населення №220104 від 07.06.2018 року, відповідачу, у відповідності до вимог Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затверджених постановою НКРЕ України №562 від 04.05.2006 р. з наступними змінами та доповненнями, було нараховано суму не облікованої електричної енергії у розмірі 46\~132,51 грн. До теперішнього часу, вказана сума заборгованості по акту не сплачена, у зв`зку із чим позивач просить її стягнути з відповідача в примусовому порядку. 19.10.2020\~року по справі відкрито спрощене позовне провадження з повідомленням строрін та призначена дата судового засідання. 04.11.2020\~року в суд надійшов відзив відповідача [PERSON] на позов та зустрічний позов [PERSON] про визнання незаконним рішення комісії Краматорського РЕМ АТ «ДТЕК Донецькі електромережі». Згідно відзиву, [PERSON] просить відмовити у повному обсязі в задоволенні позовних вимог АТ «ДТЕК Донецькі електромережі». В разі задоволення (часткового задоволення) позовних вимог АТ «ДТЕК Донецькі електромережі», застосувати до спірних правовідносин норми п.п.2,3 п.8.4.8 Правил РРЕЕ у дійючий редакції. Відзив обгрунтований наступним. Працівники Краматорського РЕМ не пояснювали їй суть та деталі виявленого порушення, не продемонстрували та не роз`яснили в чому саме воно полягає. Акт нею підписаний під їх диктовку. В пункті 3 Акту про порушення № 220104 не заповнені графи «Точка на схемі, де було вилучено зразок кабелю». Таким чином самовільна проводка фактично не була виявлена. В п.4.6 Акту не зазначено фазування приладу обліку на дату оформлення акту про порушення. В п.4.7 Акту не указані заходи з ліквідації виявлених порушень і термін їх виконання. Зазначає, що комісія Краматорського РЕМ, яка була створена ще ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» до 11.06.2018 року у відповідності з положеннями п.53ПКЕЕН не мала права розглядати Акт про порушення № 220104. Обсяг та вартість недооблікованої електричної енергії за Актом про порушення № 220104 року обчислені з істотним порушенням вимог чинного законодавства України. Комісією ІКЦ АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» у листі від 12.07.2018 року підтверджено, що Акт №220104 від 07.08.2018 року складений з порушенням вимог Методики. Крім того, 04.11.2020\~року до суду надійшов зустрічний позов [PERSON] до АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» про визнання незаконним рішення комісії Краматорського РЕМ АТ «ДТЕК Донецький електромережі». Зустрічний позов обгрунтований наступним. 07.06.2018 року працівниками Краматорського РЕМ було здійснено огляд належного їй на праві власності будинку в [ADDRESS] та за результатами огляду було складено Акт про порушення №220104 від 07.06.2018 року. Перед проведенням огляду її будинку, вона надала дозвіл на вчинення будь-яких дій, пов`язаних з перевіркою системи електропостачання. Крім того, під час огляду та при складанні акту про порушення працівники оператора системи не просили будь-якого додаткового дозволу на проведення відповідних дій, тому вона жодним чином не забороняла та не заперечувала цим особам вчиняти будь-які дії у будинку. Після оформлення акту про порушення, вона, не ознайомлюючись із змістом акту про порушення, не розуміючи суті вказаного в ньому порушення, під уговором та під диктовку працівників Краматорського РЕМ підписала акт. Після уходу працівників оператора системи вона ознайомилася із змістом акту. З актом не згода, оскільки він складений безпідставно та з грубим порушенням норм чинного законодавства. Зазначає, що прийняття рішення, що викладене у протоколі засідання комісії Краматорського РЕМ № 26 від 11.06.2018 року було здійснено всупереч вимог чинного законодавства, є незаконним та таким, що порушує її права з наступних підстав. В порушення п.4.7 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, в Акті про порушення №220104 не заповнені графи «Точка на схемі, де було вилучено зразок кабелю» та «Номер пломби, якою було опломбовано пакет з кабелем». Вказане свідчить про те, що провід, що нібито використовувався у самовільній проводці, не вилучався та не досліджувався. В порушення п.4.6 Методики, працівниками Краматорського РЕМ при складанні акту про порушення №220104 не було зазначено фазування приладу обліку на дату оформлення акта про порушення. В порушення п.4.7 Методики працівниками Краматорського РЕМ при складанні акту не указані заходи з ліквідації виявлених порушень і термін виконання. Крім того, станом на 11.06.2018 року, на час розгляду Акту про порушення №220104, діяло розпорядження Краматорського РЕМ ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» №113 від 26.04.2017 року «Про створення комісії по розгляду актів про порушення ПККЕЕН». Таким чином Комісія Краматорського РЕМ по розгляду актів про порушення, якою було проведено засідання по розгляду Акту про порушення №220104 та прийнято рішення, викладене у протоколі засідання комісії Краматорського РЕМ №26 від 16.06.2018 року, в порушення вимог пункту 8.2.6. ПРРЕЕ, не була створена, а члени даної комісії не були уповноважені АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» як оператором системи розподілу, бути представниками даного оператора системи у складі Комісії з розгляду акті про порушення. Комісія Краматорського РЕМ, яка була створена ще ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» до 11.06.2018 року у відповідності з положеннями пункту 53 ПКЕЕН, не мала права розглядати Акт про порушення №220104. Щодо застосування комісією Методики позивач зазначила, що згідно п.3.1 Методики, вона застосовується за умови виявлення місця самовільного підключення до відповідних мереж, що зазначається в акту про порушення та позначається на схемі. Однак в Акті про порушення №220104 місце самовільного підключення електропроводки до електричної мережі не зазначено. Під час здійснення перевірки 07.06.2018 року, працівники РЕМ не повідомляли її про необхідність здійснення монтажу конструкції будинку; не повідомляли про наявність у них права здійснювати монтаж конструкцій; не мали при собі ручний інструмент, за допомогою якого можливо здійснити демонтаж конструкції її будинку; не повідомили про наявність підрядних організацій, з якими оператор системи уклав відповідні договори, що мають право за замовленням оператора системи здійснювати демонтаж конструкцій споживача та не надали підтверджуючі документи. Таким чином, при здійсненні 07.06.2018 року перевірки у будинку Хаджийської, у працівників РЕМ було відсутнє право та технічна можливість здійснювати демонтаж конструкції у її будинку. Позивач за зустрічним позовом зазначає, що оскільки місце самовільного підключення електропроводки, так і безпосередньо сама самовільна проводка працівниками Краматорського РЕМ не були виявлені, оператор системи АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» не може використовувати вказаний Акт про порушення, як доказ такого порушення. Акт складений з істотними та грубими порушеннями п.п. 4.6, 4.7, 4.8 Методики, тому відсутні правові підстави для застосування комісією Краматорського РЕМ положень Методики для визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушенням споживачами Правил РРЕЕ. Добовий обсяг споживання електричної енергії через проводи (кабелі), якими здійснене самовільне підключення, який був визначений комісією Краматорського РЕМ у розмірі 4,18 кВт (19 А х 0,22 кВ = 4,18 кВт), є помилковим, оскільки обчислений на підставі припущення, а не встановлення належним чином виходячи з матеріалу та найменшої поперечної полщі перерізу проводів (кабелів), що використані у схемі самовільного підключення. Таким чином, обсяг та вартість недооблікованої електричної енергії обчислені з істотними порушеннями вимог законодавства, зокрема положень Методики, тому є недійсним і не підлягають відшкодуванню. Період споживання електричної енергії за Актом обчислений комісією невірно як 1095 днів, в порушення положень абзацу третього підпункту а) пінкту 3.3 Методики. В акті про порушення невірно зазначено межу балансової належності та експлуатаційної відповідальності сторін за технічний стан та обслуговування електроустановок. Позивач зазначає, що Держенергонагляд та комісія ІКЦ АТ «ДТЕК Донецькі електромережі», у відповідних листах, погодилися з її доводами та вважають Акт про порушення складений з порушенням Методики та за неправильний період часу. Просить вимоги за зустрічним позовом задовольнити. 23.03.2021\~року представником позивача за первісним позовом було надано відзив на зустрічну позовну заяву, згідно з яким позивач за первісним позовом не визнає зустрічний позов з наступних підстав. На позивача за зустрічним позовом, як власника будинку в [ADDRESS] , покладається тягар утримання свого майна. 07.06.2018 року представниками постачальника за адресою [ADDRESS] , було виявлено у відповідності до вимог п.53 порушення Правил та Актом зафіксоване порушення: самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електромережі, що не є власністю енергопостачальника з порушенням схеми обліку, виявити яке представники енергопостачальника при проведенні контрольних оглядів не мали можливості. Змонтована скрита проводка з перемикачем на «0». При відключенні «0» автоматичного вимикача встановленого після лічильника і включенні перемикача, диск лічильника не обертається, але всі токоприймачі у бидинку працюють. Перемикач знаходиться наодному щитку з лічильником. Відсутня технічна можливість виявити місце самовільного підключення, оскільки споживач відмовився від часткового демонтажу конструкцій. Електрична енергія споживається, приладом обліку не враховується. Відповідно до опису схеми порушення, порушення продемонстроване споживачу. На схемі була вказана ділянка електричної мережі, до якої було приєднано самовільне підключення, а саме: у розриві ввідного дооблікового проводу у стіні. На момент технічної перевірки перемикач був увімкнений, тобто факт безоблікового споживання електроенергії, що є порушенням в електроенергетиці, мав місце під час огляду будинку. Споживач з актом була ознайомлена, зауважень не мала, копію акту отримала, про що поставила свої підписи в акті. Вважає, що акт про порушення № 220104 від 07.06.2018 року підтверджує факт порушення споживачем [PERSON] Правил користування електричною енергією для населення, а саме споживання електричної енергії без засобів обліку. Позивач за зустрічним позовом не спростовує факт самовільного підключення з порушенням схеми обліку, що свідчить про те, що вона підтверджує вказане в акті порушення. Відповідно до п.3.5 Методики, у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 1-3 пункту 3.1 цієї глави у разі виявлення випадків фіксації індикаторами впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів, та порушень, зазначених у підпунктах 5, 6 пункту 3.1 Методики, добовий обсяг споживання W доб.с.п. (кВт.год) через проводи, якими здійснене самовільне підключення або підключення поза приладом обліку, визначається за формулою (2.7) Методики: W доб.с.п. = P с.п. · t вик.с.п., (2.7), де Р с.п. потужність самовільного підключення (кВТ), що визначається за формулою: у разі підключення до однієї фази Р с.п. = І ·U ном.фаз. ·cos (фі) (2.8), де І сила струму, визначена виходячи з найменшої поперечної площі перерізу проводів (кабелів), що використані у схемі самовільного підключення до мережі, та допустимого тривалого струму, який може ними протікати згідно з главою 1.3 ПУЕ, А. Таким чином Методикою передбачено застосування найменшої поперечної прощі перерізу проводів, що фактично використані у схемі самовільного підключення до мережі. \~ \~ \~ \~Відповідно до Акту про порушення № 220104 від 07.06.2018 року щонайменша поперечна площа перерізу проводів (кабелів), що фактично використана у схемі самовільного підключення до мереж вказана у п.3, та становить 1,5 кв.м.м., матеріал проводу мідний, про що не заперечувалось позивачем за зустрічним позовом. Таким чином, посилання останньої щодо застосування мінімального діаметру проводки (0,5 кв.мм) не грунтується на нормах матеріального права. Саме Методикою розраховується сума електричної енергії, яка спожита та не врахована приладом обліку. Іншого способу визначення об`єму (суми) електричної енергії при виявленні порушень ПКЕЕН нормами діючого законодавства не передбачено. \~ \~ \~ \~Контролер при контрольному огляді засобу комерційного обліку не мав можливості виявити скриту проводку з перемикачем, оскільки для цього необхідно було перевірити електричну проводку у всьому будинку, та за допомогою технічних засобів встановити наявність напруги на самовільно підключеному проводі. Скрита проводка з перемикачем на «нуль» була виявлена рейдовою бригадою. Просить відмовити у задоволенні зустрічного позовну, у зв`язку з безпідставністю та необґрунтованістю. У судовому засіданні представник позивача за первісним позовом та відповідача за зустрічним позовом підтримав позовні вимоги, надав пояснення, аналогічні викладеним у позовній заяві та просив задовольнити позовні вимоги. Зустрічні позовні вимоги не визнав з підстав, зазначених у відзиві на зустрічну позовну заяву, та просив відмовити у задоволенні зустрічної позовної заяви. У судовому засіданні представник відповідача за первісним позовом позовні вимоги позивача за первісним позовом не визнав з підстав, зазначених у відзиві на позовну заяву та просив відмовити у задоволенні первісного позову. Крім того, підтримав доводи зустрічної позовної заяви, з підстав, зазначених у зустрічному позові та просив зустрічну позовну заяву задовольнити. Суд, вислухав пояснення сторін, свідків, дослідив письмові докази, приходить до наступних висновків. Згідно ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутись до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором (ч. 1 ст. 5 ЦПК). Стаття 12\~ЦПК України передбачає, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Суд на підставі ст. ст. 12, 13, 81\~ЦПК України розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до положень ст. ст. 12, 81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених ст. 82 цього Кодексу. Обставини, встановлені рішенням суду у цивільній, господарській або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у яких беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини. Суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Докази надаються сторонами та іншими особами, що беруть участь у справі. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування (ст. 77 ЦПК України). Крім того, обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування (ч. 2 ст. 78 ЦПК України). Відповідно до ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Згідно зі\~статтею 5\~ЦПК України,\~здійснюючи правосуддя,\~суд захищає\~права,\~свободи та\~інтереси фізичних\~осіб,\~права та\~інтереси юридичних\~осіб,\~державні та\~суспільні інтереси\~у спосіб,\~визначений законом\~або договором. Частиною першою статті 15 Цивільного кодексу України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Відповідно до частини першої статті 16 ЦК України, частини першої статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому законом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Правовідносини, які виникли між сторонами, регулюються ст.714 ЦК України, Законом України "Про ринок електричної енергії" від 13.04.2017 року №2019-VIII (чинний з 11.06.2017р.), "Правилами роздрібного ринку електричної енергії", які затверджені постановою Національної комісії, що здійсню є державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг №312 від 14.03.2018 року (які набрали чинності з 11 червня 2018 року) (далі ПРРЕЕ) та Правилами користування електричною енергією для населення, які затверджені постановою КМУ №1357 від 26.07.1999 року (втратили чинність 26.06.2018 року) (далі ПКЕЕН), Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої Постановою НКРЕ №562 від 04.05.2006 року та зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 04.07.2006 року за №782/12656 (далі Методика). Відповідно до ст.714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. Згідно ст.77 Закону України "Про ринок електричної енергії", учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом. Правопорушеннями на ринку електричної енергії є, зокрема згідно п.4 ч.2 цієї статті: крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку. За положеннями підпункту 5.5.5. пункту 5.5. ПРРЕЕ споживач електричної енергії зобов`язаний, зокрема, своєчасно вживати відповідних заходів для усунення виявлених порушень; не допускати без облікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача, а також відшкодовувати збитки, завдані оператору системи та/або споживачу (основному споживачу), у разі виявлення без облікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача. Підпунктами 8.2.4. 8.2.7 пункту 8.2. ПРРЕЕ передбачено, що в разі виявлення представниками оператора системи самовільних підключень до електричних мереж, розрахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до Методики визначення обсягу та вартості не облікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором. У разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача або представника споживача оформлюється акт про порушення. В акті про порушення мають бути зазначені зміст виявленого порушення з посиланням на відповідні пункти цих Правил або методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором, та вихідні дані, необхідні для визначення обсягу необлікованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків. Акт про порушення складається у двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві. Акт про порушення підписується представником оператора системи та споживачем або представником споживача. Споживач має право подати пояснення і зауваження щодо змісту акта про порушення та викласти мотиви своєї відмови від його підписання, які зазначаються в акті про порушення або надаються (надсилаються) оператору системи окремим письмовим повідомленням. На підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг не облікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. Рішення комісії оформлюється протоколом, копія якого видається споживачу. У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії. В такому разі разом з протоколом споживачу надаються розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії з посиланням на відповідні пункти методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором, та розрахункові документи для оплати необлікованої електричної енергії та/або збитків. У разі незгоди споживача з фактом крадіжки електричної енергії та відмови від сплати вартості необлікованої електричної енергії оператор системи звертається з позовом до суду для підтвердження факту викрадення електричної енергії та стягнення вартості необлікованої електричної енергії. Аналогічні положення визначені у пункті 48 Правил користування електричної енергії для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року № 1357, які були чинними на час складання Акту про порушення ПКЕЕН та втратили чинність згідно з постановою Кабінету Міністрів України від 20 червня 2018 року N 502 з 26 червня 2018 року (далі ПКЕЕН). Відповідно до п.48 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України №1357 від 26 липня 1999 року (надалі Правила), які втратили чинність 26 червня 2018 року на підставі постанови КМУ №502 від 20 червня 2018 року, але діяли на виниклих правовідносин, споживач несе відповідальність згідно із законодавством за: порушення правил користування електричною енергією; розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку; пошкодження приладу обліку. В судовому засіданні встановлено, що житловий будинок за адресою [ADDRESS] , на праві власності належить [PERSON] , що підтверджується копією договору купівлі-продажу від 05.03.2005 року та витягом про реєстрацію права власності на нерухоме майно від 12.05.2005 року. \~ \~ \~ \~З копії паспорту [PERSON] вбачається, що остання зареєстрована за вказаною адресою. Згідно акту про порушення (ПКЕЕН) № 220104 від 07.06.2018 року представниками енергопостачальника за адресою: [ADDRESS] , було виявлено та актом зафіксовано порушення правил користування електричною енергією для населення, а саме: самовільне підключення електроустановок до електричної мережі іншого власника мереж з порушенням схеми обліку, виявити яке представники енергопостачальника під час проведення контрольного огляду не мали можливості. Змонтована скрита проводка з перемикачем. Як зазначено у акті про порушення, акт складений у присутності споживача [PERSON] та підписаний нею без зауважень. Згідно протоколу\~засідання комісії\~Краматорського РЕМ\~ПАТ "ДТЕК\~Донецькобленерго» № 26 від 11.06.2018 року по\~розгляду акту\~про порушення\~ПКЕЕ для\~населення,\~ [PERSON] було нараховано суму не облікованої електричної енергії у розмірі 46\~132,51 грн. Позивачем за первісним позовом надано суду розрахунок суми вартості недооблікованої електроенергії внаслідок порушення споживачем правил роздрібного ринку електричної енергії та розрахунок збитків за актом № 220104. \~ \~ \~ \~Як вбачається з листа Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг № 6248/20.3/9-18 від 27.07.2018, на адресу [PERSON] , Акт про порушення № 220104 складений відповідно до вимог ПКЕЕН. Розрахунок заборгованості за Актом обгрунтовано проведений на підставі п.п.3.3, 3.5 Методики. \~ \~ \~ \~Згідно листа Держенергонагляду №01/10-4275 від 16.07.2018 року, на ім`я [PERSON] , останню повідомлено, «…Відповідно до положень пункту 1.2 Правил користування електричної енергією, …, контрольний огляд засобу обліку це виконання комплексу робіт з метою візуального обстеження цілісності засобу обліку…, а також з метою виявлення без використання спеціальних технічних засобів та/або часткового демонтажу будівельних конструкцій або оздоблювальних матеріалів самовільних підключень. Тобто, здійснюючи контрольний огляд засобу обліку, представники енергопостачальника зобов`язані не тільки провести контрольне зняття показів приладу обліку у споживача, але й також візуально обстежити цілісність приладу обліку та пломб, встановлених на ньому, та провести обстеження схеми електропостачання помешкання споживача на предмет виявлення самовільних підключень без використання спеціальних технічних засобів та/або часткового демонтажу будівельних конструкцій. З метою виявлення безоблікової проводки представники енергопостачальника не проводили демонтаж будівельних конструкцій, оскільки зазначений факт в Акті не вказано. Відповідно до вимог пункту 4.6 Методики, а Акті зазначаються всі необхідні для розрахунку згідно з вимогами цієї Методики параметри, що характеризують електроустановку споживача, а саме: схема підключення електроустановки споживача та її графічне зображення із зазначенням меж балансової належності, перерізів та матеріалу всіх проводів (кабелів), наявних у схемі підключення, та фазування приладу обліку на дату оформлення акті про порушення ПКЕЕН. Однак в Акті не зазначено фазування приладу обліку електричної енергії, що є порушенням вимог пункту 4.6 Методики. Також в пункті 7 Акті зазначено, що енергопостачальник не вилучив та не демонтував «самовільно підключений безобліковий провід». Враховуючи вищенаведене, у разі виявлення представниками енергопостачальника факт самовільного підключення проводу поза електролічильником без використання спеціальних технічних засобів та/або часткового демонтажу будівельних конструкцій, розрахунок збитків за Актом необхідно проводити з дати останнього контрольного огляду засобу обліку до дати виявлення порушення, але зазначений термін має не перевищувати шість місяців (вимоги пункту 3.3 Методики). Крім того, відповідно до листа ІКЦ АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» №55/іс-4392 від 12.07.2018 року на ім`я [PERSON] , останню повідомлено, що з урахуванням положень Методики, в акті має міститись інформація та опис порушення, яке було виявлене на момент складення акту про порушення, а також необхідні дані для визначення згідно з Методикою обсягу та вартості не облікованої електричної енергії. При розгляді матеріалів з даного питання, встановлено, що представниками Краматорського РЕМ було порушено процедуру складення Акту про порушення, а саме перед складенням Акту технічна перевірка засобу обліку із визначенням відповідності стану засобу обліку, електропроводки та електроустановок від межі балансової належності до точки обліку ПКЕЕН та іншими нормативно-правовим актам, не проводилась, акт технічної перевірки, збереження пломб і засобів обліку електроенергії побутового споживача (населення) не складався. При цьому в обсягах технічної перевірки слід було встановити правильність роботи засобу обліку, схему його включення, цілісність та наявність пломб, встановлених на ньому. У разі виявлення використання споживачем «безоблікового проводу», в Акті про порушення зазначаються дані про змонтоване самовільне підключення, що з`єднане проводом внутрішньобудинкової електромережі, яке дає змогу без облікове споживати електричну енергію. А саме, не виконувалась технічна перевірка схеми електропостачання помешкання побутового споживача, не складено відповідний акт технічної перевірки, не проводилось розпломбування клемної кришки лічильника типу СО-197, заводський №472604, на лічильнику електричної енергії залишились непорушеними свинцеві пломби енергопостачальника, нові пломби (індикатори) не встановлювались, Акт про опломбування не складався… В Акті про порушення ПКЕЕН №220104 від 07.08.2018 на схемі електропостачання споживача із зазначенням балансової належності, межу зазначено, як для індивідуальних будинків у разі відгалуження від лінії електропередачі неізольованим проводом у точці кріплення проводів лінії електропередачі до перших ізоляторів на будівлі або на трубо стояку (при повітряному вводі). Фактично, що підтверджено фотозйомкою, приєднання виконано ізольованим проводом, тому межа балансової належності встановлюється як для індивідуальних будинків у разі кабельного вводу або використання ізольованого проводу при відгалуженні від лінії електропередачі на наконечниках кабелю живлення або ізольованого проводу на ввідному пристрої будівлі, якщо ввідно-розподільний пристрій розташований усередині будівлі…». \~ \~ \~ \~У судовому засіданні за клопотанням представника відповідача за первісним позовом було допитано свідків. \~ \~ \~ \~Свідки [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] підтвердили обставини виявленого у [PERSON] порушення правил користування електричною енергією, про яке зазначено в Акті. Вказали, що місце самовільного підключення не було виявлено, дозволу на частковий демонтаж конструкції їм споживач не надала. Показали, також, що спеціальної освіти для демонтажу конструкції та інструментів для цього вони не мають. Пунктом 53 ПКЕЕН передбачений порядок складання актів про порушення споживачем Правил користування електричною енергією, відповідно до якого у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та побутовим споживачем чи представником побутового споживача (особою, яка співвласником об`єкта або має право користуватися цим об`єктом відповідно до договору). Один примірник акту вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Побутовий споживач має право внести до акту свої зауваження. У разі відмови споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника. Також зазначеним пунктом Правил визначено подальшу процедуру розгляду питання, яке здійснюється комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником. У разі причетності споживача до порушення цих Правил проводиться розрахунок проведених нарахувань відповідно до Методики, затвердженої постановою НКРЕ від 04 травня 2006 року № 562 (далі Методика). Згідно п. 4.1. Розділу 4 Методики (в редакції, яка діяла на час виникнення спірних правовідносин), акт про порушення складається у присутності споживача представниками енергопостачальника, які мають таке право згідно з посадовою інструкцією, пройшли відповідне навчання та інструктаж, після пред`явлення ними службових посвідчень на місці виявлення порушень. У разі відмови споживача від підписання акта про порушення про це зазначається в акті про порушення. Акт про порушення без підпису споживача вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника. Споживачі та представники енергопостачальника під час здійснення перевірки електроустановок мають право здійснювати фото- та відеозйомку для фіксації виявлених порушень, про що зазначається в акті про порушення. Відповідно до п.4.5 Методики, акт про порушення складається у присутності споживача або уповноваженого представника споживача в разі виявлення порушень ПКЕЕ. Працівники енергопостачальника перед складанням акта про порушення зобов`язані повідомити споживача про його право внести зауваження та заперечення до акта, викласти мотиви своєї відмови від його підписання або підписати його без зауважень та пропозицій. /До акта про порушення сторонами можуть бути додані пояснення, зауваження та докази, перелік яких (за наявності) зазначається в цьому акті. Відповідно до пункту 4.2 Методики, акт про порушення оформляється згідно з формою, наведеною в додатку 3. Відповідно до\~пункту 4.6\~Методики,\~в акті про порушення зазначаються всі необхідні для розрахунку згідно з вимогами цієї Методики параметри, що характеризують електроустановку споживача, схему підключення електроустановки споживача та її графічне зображення із зазначенням: меж балансової належності; перерізів та матеріалу всіх проводів (кабелів), наявних у схемі підключення; фазування приладу обліку на дату оформлення акта про порушення. Відповідно до\~пункту 4.7\~Методики,\~в акті про порушення заповнюються всі графи та рядки без пропусків. Виправлення чи підчищення не допускаються. Текст повинен бути однозначним, без можливості подвійного тлумачення. Згідно вимог пункту 3 форми Акту про порушення (таблиця «Результати проведення вимірів параметрів схеми електропостачання споживача на дату складання акту порушень»), наведеної у додатку 3 Методики, в Акті про порушення обов`язково мають зазначатись: точка на схемі, де було вилучено зразок кабелю; номер пломби, якою було опломбовано пакет з кабелем. Разом із тим, в пункті 3 Акту про порушення №220104 не заповнені графи «Точка на схемі, де було вилучено зразок кабелю» та «Номер пломби, якою було опломбовано пакет з кабелем», що свідчить про те, що провід, що використовувався у самовільній проводці, не вилучався та не досліджувався, що є порушенням визначеним вимогами Методики порядку. Крім того, в порушення вимог пункту 4.6 Методики, працівниками Краматорського РЕМ при складанні Акту про порушення №220104 не зазначено фазування приладу обліку на дату оформлення акта про порушення В порушення вимог пункту 4.7 Методики, працівниками Краматорського РЕМ при складанні акту про порушення №220104 у пункті 8 даного акту не були указані заходи з ліквідації виявлених порушень і термін виконання. Вказане свідчить, що акт про порушення №220104 складений з порушенням Методики. Посилання позивача за первісним позовом про визнання [PERSON] факту самовільного підключення на час проведення огляду представниками енергопостачальника 07.06.2018 року, на переконання суду не звільняють від обов`язку вказаних представників належним чином зафіксувати та оформити виявлене порушення з дотриманням вимог Правил та Методики, оскільки саме належним чином оформлений Акт про порушення є підставою для розрахунку суми недоврахованої електроенергії. Згідно ч.1 ст.47 Закону України "Про ринок електричної енергії", яка набрала чинності 11.12.2018 року, оператору системи розподілу забороняється здійснювати діяльність з виробництва та/або передачі, та/або постачання електричної енергії. Згідно п.1 Прикінцевих та перехідних положень Розділу XVII Закону України "Про ринок електричної енергії", цей Закон набирає чинності з дня, наступного за днем його опублікування, крім частин першої, третьої - одинадцятої статті 47, які набирають чинності через вісімнадцять місяців з дня опублікування цього Закону. Даний Закон був опублікований в офіційному виданні газеті "Голос України" №104-105 від 10.06.2017 року. Згідно правил обчислення початку перебігу та закінчення строку, визначених статтями 253, 254 ЦК України, частина першої статті 47 Закону України "Про ринок електричної енергії" набрала законної сили 11.12.2018 року. Отже, з моменту набрання чинності Закону України "Про ринок електричної енергії", з 11.06.2017 року АТ "ДТЕК Донецькі електромережі" є оператором системи розподілу електричної енергії, але як правонаступник в частині прав та обов`язків електропостачальника, мало ці права та обов`язки лише у період з 11.06.2017 року до 10.12.2018 року включно. Таким чином, комісія Краматорського РЕМ, створена 26.04.2017 року електропостачальником ПАТ "Донецькобленерго", після набрання законної сили 11.06.2017 року Закону України "Про ринок електричної енергії" мала право діяти у складі оператора системи розподілу АТ "ДТЕК Донецькі електромережі" (колишнє ПАТ "Донецькобленерго"), який має права електропостачальника, лише до набрання чинності частини першої статті 47 цього Закону, тобто до 11.12.2018 року. Отже, станом на день розгляду акту про порушення ПКЕЕ №220104 від 07.06.2018 року, тобто 11.06.2018 року комісія Краматорського РЕМ мала право розглядати акти про порушення, тому суд відхиляє доводи відповідачки щодо розгляду акту неповноважною комісією. Згідно змісту протоколу №26 від 11.06.2018 року, Комісія Краматорського РЕМ прийшла до висновку, що акт складено у відповідності з вимогами п.53 ПКЕЕН та прийняла рішення здійснити нарахування споживачу [PERSON] суми недорахованої електроенергії за актом про порушення та застосувати Методику розрахунку об`єму та вартості недорахованої електроенергії. Сума недорахованої електроенергії склала 46\~132,51 грн. Згідно п.1.1 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої Постановою НКРЕ №562 від 04.05.2006 року, ця Методика встановлює порядок визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил користування електричною енергією, затверджених постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 31.07.96 N 28, або Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.99 N 1357. Даний перелік умов (порушення споживачами ПКЕЕ або ПКЕЕН), за наявності яких можливо застосування Методики для визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії є вичерпним. Правила роздрібного ринку електричної енергії набрали чинності 19.04.2018 року. Правила користування електричною енергією втратили чинність 11.06.2018 року. Правила користування електричною енергією для населення втратили чинність 26.06.2018 року. Однак, станом на 11.06.2018 року, тобто на час засідання комісії з розгляду актів про порушення ПКЕЕН Краматорського РЕМ, Методика визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, яка затверджена Постановою Національної комісії регулювання електроенергетики від 04 травня 2006 року №562 була чинною та втратила дію на підставі Постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг №1525 від 18.07.2019 року. Таким чином на час розгляду акту про порушення ПКЕЕН №220104 саме зазначена Методика повинна застосовуватися при визначенні розміру та обсягу необлікованої електричної енергії, як така, що є чинною та затверджена регулятором, тому суд відхиляє доводи відповідачки за первісним позовом в частині неможливості застосування Методики з підстав втрати чинності 26.06.2018 року Правил користування електричною енергією для населення. Відповідно до п. 3.1 Методики вона застосовується на підставі акта про порушення,\~\~в разі виявлення таких порушень: 5) самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника або іншого споживача (власника мереж) з порушенням схеми обліку. Абзац 7 цього підпункту передбачає, що у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 5-7 цього пункту, ця Методика застосовується за умови виявлення місця підключення до відповідних мереж, що зазначається в акті про порушення та позначається на схемі. Точка підключення - це контактні з`єднання повітряних або кабельних ліній електропередачі у місцях їх приєднання до відкритих або закритих розподільних пристроїв, місця відгалужень ліній електропередачі. Згідно п.4.6 та п.4.7 Методики в акті про порушення зазначаються всі необхідні для розрахунку згідно з вимогами цієї Методики параметри, що характеризують електроустановку споживача, схему підключення електроустановки споживача та її графічне зображення із зазначенням, зокрема перерізів та матеріалу всіх проводів (кабелів), наявних у схемі підключення. \~ \~ \~ \~Текст повинен бути однозначним, без можливості подвійного тлумачення. Разом із тим, в акті про порушення № 220104, в у описі виявленого порушення, так і наведеній в акті схемі електропостачання споживача, не зазначена точка (місце) самовільного підключення електропроводки до електричної мережі. Таким чином, суд вважає, що актом перевірки не встановлено місце самовільного підключення, а схема, яка накреслена в акті перевірки, фактично є припущенням. Відповідно до пункту 3.5 Методики, у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 5, 6 пункту 3.1 Методики, добовий обсяг споживання електричної енергії через проводи, якими здійснене самовільне підключення або підключення поза приладом обліку, визначається за формулою (2.7) Методики. Згідно формули 2.7 (пункт 2.6 Методики), величина розрахункового добового обсягу споживання електричної енергії через проводи (кабелі), якими здійснене самовільне підключення (W, кВт.год), доб.с.п. розраховується за формулою: W доб.с.п. = P с.п. · t вик.с.п., (2.7), де Р с.п. потужність самовільного підключення (кВТ), що визначається за формулою: у разі підключення до однієї фази Р с.п. = І ·U ном.фаз. ·cos (фі) (2.8), де І сила струму, визначена виходячи з найменшої поперечної площі перерізу проводів (кабелів), що використані у схемі самовільного підключення до мережі, та допустимого тривалого струму, який може ними протікати згідно з главою 1.3 ПУЕ, А. Поперечна площа перерізу проводів (кабелів), що використані у схемі самовільного підключення, визначається на підставі показів відповідних засобів вимірювальної техніки, повірених у терміни, передбачені законодавством у сфері метрології. Таким чином, для обчислення вартості недооблікованої електроенергії згідно акту про порушення, необхідно встановити потужність самовільного підключення, яка в свою чергу визначається виходячи з найменшої поперечної площі перерізу проводів (кабелів), що використані у схемі самовільного підключення до мережі, та допустимого тривалого струму, який може ними протікати згідно з главою 1.3 Правил улаштування електроустановок. Встановивши належним чином найменшу поперечну площу перерізу проводів (кабелів), що використані у схемі самовільного підключення (кв.мм), можливо встановити допустимий тривалий струм для проводів, що використані у схемі самовільного підключення (А), який визначається згідно показників у відповідних таблицях у главі 1.3 Правил улаштування електроустановок. Після встановлення показника допустимого тривалого струму для проводів, що використані у схемі самовільного підключення, можливо визначити потужність самовільного підключення (кВт) шляхом множення показника допустимого тривалого струму для проводів, що використані у схемі самовільного підключення (А) на показник напруги у електромережі (кВ). Згідно змісту у таблиці пункту 3 акту про порушення ПКЕЕН, у схемі самовільного підключення використовувалась проводка з мідною жилою переріз якої складає 1,5 кв.мм, струм споживання 19 А. Згідно пункту 1.3.10 Глави 1.3 ПУЕ, допустимі тривалі струми для проводів і кабелів, прокладених під шаром штукатурки визначаються за таблицями 1.3.4 (проводи з мідними жилами), та 1.3.5 (проводи з алюмінієвими жилами). Згідно таблиці 1.3.4, допустимий тривалий струм для проводів з мідною жилою перерізом 1,5 кв.мм становить 19 А. \~ \~ \~ \~В зв`язку з тим, що місце самовільного підключення та проводи, що використовувались у схемі самовільного підключення виявлені не були, а таким чином не досліджувались та не вимірювались, тому матеріал та показник фактичної найменшої поперечної площі перерізу проводів (кабелів), що використані у схемі самовільного підключення було зазначено у пункті 3 Акту про порушення безпідставно та є лише припущенням. Таким чином, матеріал та показник найменшої поперечної площі перерізу проводів (кабелів), що використані у схемі самовільного підключення, вказаний у пункті 3 Акту про порушення, не може застосовуватись при обчисленні обсягу та вартості необлікованої електричної енергії. Відтак, добовий обсяг споживання електричної енергії через проводи (кабелі), якими здійснене самовільне підключення, який був визначений Комісією Краматорського РЕМ у розмірі 4,18 кВт (19 А х 0,22 кВ = 4,18 кВт), є помилковим, оскільки обчислений на підставі припущення, а не встановлення належним чином виходячи з матеріалу та найменшої поперечної площі перерізу проводів (кабелів), що використані у схемі самовільного підключення. Якщо при перевірці та складанні акту про порушення не було встановлено матеріал та найменшу поперечну площу перерізу проводів (кабелів), що використані у схемі самовільного підключення, тому добовий обсяг споживання електричної енергії через проводи (кабелі), якими здійснене самовільне підключення або взагалі не мав обчислюватись, або мав обчислюватись виходячи з допустимого тривалого струму, що може протікати через мінімальний діаметр проводки, для якої нормується допустимий тривалий струм згідно з положеннями глави 1.3 ПУЕ. Відповідно до\~положень пункту\~8.4.12.\~ПРРЕЕ (в\~редакції,\~що діє\~з 27.07.2019\~року,\~після втрати\~чинності Методики)\~у разі непроведення вимірів поперечної площі перерізу всіх проводів (кабелів), що використані у схемі самовільного підключення до електричної мережі, потужність самовільного підключення (Pс.п.., кВт) визначається виходячи з допустимого тривалого струму, що може протікати через мінімальний діаметр електропроводки, згідно з положеннями глави 1.3 ПУЕ (за умови, що зазначена сила струму менша сили струму спрацювання комутаційних апаратів, що задіяні у схемі самовільного підключення до електричної мережі). Згідно з положеннями глави 1.3 ПУЕ (таблиця 1.3.4), мінімальний діаметр проводки, для якої нормується допустимий тривалий струм, є мідний провід з площею поперечного перерізу 0,5 кв.мм та допустимим тривалим струмом 11 А. Таким чином, добовий обсяг споживання електричної енергії через проводи (кабелі), якими здійснене самовільне підключення, мав обчислюватись у розмірі 2,42 кВт (11 А х 0,22 кВ), а не 4,18 кВт (19 А х 0,22 кВ), який був визначений Комісією Краматорського РЕМ згідно протоколу №26 від 11.06.2020 року. Таким чином, суд приходить до висновку, що розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії на підставі акту про порушення було здійснено комісією Краматорського РЕМ з недотриманням та з грубим порушенням вимог Методики в частині визначення обсягу необлікованої електричної енергії. Крім того, в Акті про порушення №220104 на схемі електропостачання споживача із зазначенням балансової належності, межу зазначено, як для індивідуальних будинків у разі відгалуження від лінії електропередачі неізольованим проводом у точці кріплення проводів лінії електропередачі до перших ізоляторів на будівлі або трубо стояку(при повітряному вводі). Фактично приєднання виконано ізольованим проводом, а тому межа балансової належності встановлюється як для індивідуальних будинків у разі кабельного вводу або використання ізольованого проводу при відгалуженні від лінії електропередачі на наконечниках кабелю живлення або ізольованого проводу на ввідному пристрої будинку, якщо ввідно-розподільний пристрій розташований усередині будинку. Таким чином, зазначення у змісті акту про порушення, що працівниками Краматорського РЕМ було виявлено самовільне підключення електроустановок (струмоприймачів або електропроводки) до електричної мережі, що не є власністю енергопостачальника є помилковим, оскільки внаслідок невірного зазначення межі балансової належності та експлуатаційної відповідальності сторін за технічний стан та обслуговування електроустановок, самовільне підключення було здійснено (а фактично нібито здійснено) до електричних мереж енергопостачальника, що є грубим порушення пунктів 3.1, 4.6 Методики при складанні акту про порушення. Згідно пункту 1.1.2 ПКЕЕ, пункту 2 ПКЕЕН та пункту 1.1.2 Правил РРЕЕ, контрольний огляд засобу обліку - виконання комплексу робіт з метою, зокрема, візуального обстеження цілісності засобу обліку (корпусу, скла, кріплення тощо), цілісності встановлених згідно з актом про пломбування пломб та наявності відбитків їх тавр, зняття показів засобів обліку, виявлення без використання спеціальних технічних засобів та/або часткового демонтажу будівельних конструкцій або оздоблювальних матеріалів самовільних підключень. Відповідно до пункту 1.2 ПКЕЕ, пункту 2 ПКЕЕН та пункту 1.1.2 Правил РРЕЕ технічна перевірка - виконання комплексу робіт з метою визначення відповідності стану засобу обліку електричної енергії та схеми його підключення, а також відповідності стану електропроводки та електроустановок від межі балансової належності до точки обліку "Правилам устройства электроустановок" (далі - ПУЕ) та іншим нормативно-технічним документам, а також з метою виявлення позаоблікових підключень. Здійснюючи контрольний огляд засобу обліку, представники енергопостачальника (оператора системи) зобов`язані не тільки провести контрольне зняття показів приладу обліку у споживача, але й візуально обстежити цілісність приладу обліку та пломб, встановлених на ньому, та провести обстеження схеми електропостачання помешкання споживача на предмет виявлення самовільних підключень без використання спеціальних технічних засобів та/або часткового демонтажу конструкцій. Згідно п.37 Правил користування електричною енергією для населення, енергопостачальник має право, зокрема, перевіряти справність засобів обліку, знімати покази відповідно до умов договору та проводити обстеження електроустановок побутових споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза засобами обліку. Згідно п.38 Правил користування електричною енергією для населення, енергопостачальник зобов`язується, зокрема, проводити не менш як один раз на 6 місяців контрольний огляд засобів обліку у побутових споживачів відповідно до затверджених графіків. Акт про порушення №220104 не містить інформації, що для виявлення вказаного у ньому порушення представники оператора системи здійснювали частковий демонтаж будівельних конструкцій або оздоблювальних матеріалів. Акт про порушення №220104 не містить інформації, що для виявлення вказаного у ньому порушення представники оператора системи здійснювали частковий демонтаж будівельних конструкцій або оздоблювальних матеріалів, а крім того в Акті про порушення відсутня інформація про спеціальні технічні засоби, без допомоги яких представники оператора системи не мали можливості виявити порушення, зазначене в Акті, тому фактично представники оператора системи мали можливість виявити вказане в Акті порушення під час проведення контрольного огляду приладу обліку. Крім того, виходячи із опису виявленого порушення у змісті акту про порушення, дане порушення є наявним без використання спеціальних технічних засобів та/або часткового демонтажу будівельних конструкцій або оздоблювальних матеріалів, оскільки порушення було виявлено після вимкнення автоматичного запобіжника біля електролічильника, але струмоприймачі у квартирі продовжували працювати. За наведених обставин відсутні підстави стверджувати про те, що представники позивача не мали можливості виявити вказане в Акті порушення під час проведення контрольного огляду засобу обліку, за умови виконання комплексу робіт передбачених ПКЕЕН. Крім того, в Акті про порушення №220104 зазначено, що споживач відмовився від часткового демонтажу конструкції. Разом із тим, відповідно до пункту 9.10 ДБН В.3.2-2-2009 «Житлові будинки. Реконструкція та капітальний ремонт. Реконструкція, ремонт, реставрація об`єктів будівництва» (далі за змістом ДБН В.3.2-2-2009), можливість часткового розбирання несучих і огороджувальних конструкцій будинків слід визначати за результатами розрахунків, при цьому в проектній документації повинні бути відображені пов`язані з зазначеним розбиранням тимчасові організаційно-технічні заходи. Відповідно до пункту 9.11 ДБН В.3.2-2-2009, можливість реконструкції житлових будинків з розбиранням існуючих і влаштуванням нових перекриттів, стін і перегородок, закладанням існуючих і виконанням нових прирізів у несучих конструкціях (фундаментах, стінах, перекриттях) повинна бути підтверджена розрахунком за несучою здатністю, стійкістю, тріщиностійкістю і деформативністю усіх несучих конструкцій і будинку в цілому. Відповідно до пункту 21.1.2 ДБН А.3.2-2-2009 «Система стандартів безпеки праці. Охорона праці і промислова безпека у будівництві. Основні положення» (далі за змістом ДБН А.3.2-2-2009), перед розбиранням, реконструкцією необхідно обстежити загальний стан будівлі (споруди), а також фундаменту, стін, колон, склепінь та інших конструкцій. За результатами обстежень складається акт, на підставі якого розробляється проект організації будівництва (ПОБ) і проект виконання робіт (ПВР). Усі необхідні узгодження з проведення підготовчих заходів повинні бути виконані на стадії розроблення ПОБ. Відповідно до пункту 21.1.3 ДБН А.3.2-2-2009, для розроблення ПОБ і ПВР замовник повинен додатково надати проектній організації, зокрема такі вихідні дані, як місця розташування споруд, пошкодження яких під час виконання будівельно-монтажних робіт може привести до важких наслідків та людських жертв (газопроводи, електромережі тощо). Відповідно до пункту 21.1.4 ДБН А.3.2-2-2009, у проектно-технологічній документації необхідно зазначити такі заходи: вибір методу розбирання, демонтажу та монтажу будівлі (споруди); визначення послідовності та безпеки виконання робіт; визначення небезпечних зон; тимчасове чи постійне закріплення або підсилення конструкцій будівлі, що розбирається, з метою запобігання випадковому обваленню конструкцій або частини будівлі. Крім того повинні бути зазначені вимоги безпеки праці, що забезпечуються під час виконання робіт під час демонтажу або реконструкції внутрішніх інженерних мереж, складування та утилізації матеріалів і конструкцій, одержаних під час розбирання або реконструкції споруд. Відповідно до пункту 21.2.3 ДБН А.3.2-2-2009, демонтаж проводиться під безпосереднім керівництвом виконавця робіт або майстра і в денний час. Відповідно до пункту 21.2.4 ДБН А.3.2-2-2009, перед початком демонтажних робіт оформлюють наряд-допуск на їх виконання із зазначенням заходів, що забезпечують безпечні і нешкідливі умови праці монтажників. Члени бригади повинні пройти цільовий інструктаж із безпечних методів виконання робіт, ознайомитись з технологічною картою та з заходами, передбаченими в ПВР, про що вони ставлять підпис у журналі реєстрації інструктажів з охорони праці. Відповідно до пункту 21.2.12 ДБН А.3.2-2-2009, видалення однієї частини будівлі або конструктивного елемента не повинно призводити до обвалення інших частин будівлі або елементів. Відповідно до пункту 21.2.15 ДБН А.3.2-2-2009, забороняється для освітлення робіт під час розбирання, демонтажу користуватися електричною мережею будівлі, що розбирається. Для освітлення цих робіт повинна бути влаштована спеціальна тимчасова електромережа і встановлені освітлювальні прилади. Відповідно до пункту 21.2.16 ДБН А.3.2-2-2009, послідовне розбирання стін (зверху вниз по цеглині) допускається за незначного обсягу робіт. Для цього необхідно використовувати ручний інструмент: ломи, клини з кувалдою, кирки, відбійні молотки тощо. Відповідно до пункту 21.2.18 ДБН А.3.2-2-2009, способи розбирання вертикальних і горизонтальних елементів будівель повинні бути зазначені в ПВР. Таким чином, право здійснювати демонтаж конструкцій у жилому будинку споживача виникає за наступних умов: уповноваженими особами обстежується загальний стан будівлі (споруди), а також фундамент, стіни та інші конструкції, за результатами якого складається акт та відповідною проектною організацією розробляється проект організації будівництва (ПОБ) і проект виконання робіт (ПВР) з підтвердженим розрахунком за несучою здатністю, стійкістю, тріщиностійкістю і деформативністю усіх несучих конструкцій і будинку в цілому; особи, які будуть здійснювати демонтаж конструкцій у будинку, перед початком демонтажних робіт оформлюють наряд-допуск на їх виконання із зазначенням заходів, що забезпечують безпечні і нешкідливі умови праці монтажників. Ці особи повинні пройти цільовий інструктаж із безпечних методів виконання робіт, ознайомитись з технологічною картою та з заходами, передбаченими в ПВР, про що вони ставлять підпис у журналі реєстрації інструктажів з охорони праці; для освітлення робіт з демонтажу конструкцій у будинку повинна бути влаштована спеціальна тимчасова електромережа і встановлені освітлювальні прилади; особи, які будуть здійснювати демонтаж конструкцій будинку, повинні мати при собі ручний інструмент: ломи, клини з кувалдою, кирки, відбійні молотки тощо. Разом із тим, як встановлено в судовому засіданні, при здійсненні 07.06.2018 року перевірки у будинку [PERSON] у працівників Краматорського РЕМ відсутнє право, а також технічна можливість здійснювати демонтаж конструкцій даної квартири. Відтак, розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії за актом про порушення Комісія Краматорського РЕМ мала право проводити згідно з положеннями абзацу третього підпункту а) пункту 3.3 Методики, відповідно до яких розрахунок вартості необлікованої електричної енергії здійснюється за кількістю днів: якщо споживач учинив інші дії, що призвели до споживання необлікованої електричної енергії, виявити які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку мали можливість, споживачу робиться перерахунок за спожиту електричну енергію з дня останнього контрольного огляду приладу обліку до дня виявлення порушення, але не більше загальної кількості днів за шість календарних місяців, що передували дню виявлення порушення. Згідно інформації Краматорського РЕМ у листі за вих. 779 від 26.06.2018 року, останній контрольний огляд приладу обліку за адресою: [ADDRESS] , здійснювався 29.05.2018 року. Таким чином, розрахунок обсягу вартості необлікованої електричної енергії на підставі Акту про порушення може проводитись енергопостачальником за період з 30.05.2018 року (наступний день після останнього контрольного огляду приладу обліку) по 07.06.2018 року (день складання акту про порушення), що складає 9 днів. Але згідно протоколу засідання комісії Краматорського РЕМ ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» №26 від 11.06.2018 року, енергопостачальником було здійснено розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії на підставі Акту по порушення за період з 09.06.2016 року по 07.06.2018 року, тобто за 1095 днів (три роки). Таким чином, суд дійшов висновку, що акт про порушення відносно споживача [PERSON] було складено з грубим порушенням вимог п.53 Порядку та п.4.1, 4.6, 4.7 Методики; розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії на підставі акту про порушення було здійснено комісією Краматорського РЕМ з недотриманням та з грубим порушенням вимог Методики в частині визначення обсягу необлікованої електричної енергії та в частині визначення періоду, за який має здійснюватися розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії. Вказані порушення з боку комісії Краматорського РЕМ при розгляді акту про порушення відносно споживача [PERSON] мають істотне значення та прямо впливають на результати розгляду акту про порушення, тому як обчислення розміру суми недооблікованої електричної енергії у розмірі 46132,51 грн. було здійснено відповідачем необґрунтовано та з грубим порушенням норм чинного законодавства, внаслідок чого дана сума є помилковою і не відповідає дійсності. У зв`язку з чим суд дійшов висновку, що рішення комісії Краматорського РЕМ, що викладене у протоколі засідання комісії №26 від 11.06.2018 року щодо споживача [PERSON] є незаконним, а тому зобов`язання по сплаті суми недооблікованої електроенергії у розмірі 46\~132,51 грн. за цим рішенням комісії виникло у споживача [PERSON] неправомірно. Також суд зауважує, що відповідно до висновку щодо застосування відповідних норм права, що викладений в пункті 99 постанови Великої Палати Верховного Суду від 14.01.2020 року по справі №910/17955/17, провадження № 12-137гс19, вимога про скасування рішення комісії електропередавальної організації про визначення обсягу недоврахованої електричної енергії та її вартості є способом захисту прав та інтересів, установленим законом, оскільки таке рішення комісії, оформлене протоколом з розгляду акта про порушення Правил користування електричною енергією, безпосередньо впливає на права та обов`язки відповідного суб`єкта господарювання у контексті його відносин з електропередавальною організацією, встановлює обсяг і вартість недорахованої електроенергії та створює загрозу припинення електропостачання відповідного споживача. Отже, суд приходить до висновку про необгрунтованість позовних вимог за первісним позовом у зв`язку із чим вони не підлягають задоволенню, та про задоволення зустрічних позовних вимог [PERSON] про визнання незаконним та скасування рішення комісії Краматорського РЕМ АТ "ДТЕК Донецькі електричні мережі". Відповідно до ч.1\~ст.141 ЦПК України\~судовий збір покладається на сторони пропорційно задоволених позовних вимог. За змістом ч. 3\~ст.22 Закону України "Про захист прав споживачів"\~споживачі звільняються від сплати судового збору за позовами, що пов`язані з порушенням їх прав. Оскільки позивач за зустрічним позовом [PERSON] звільнена від сплати судового збору, а суд дійшов висновку про задоволення зустрічного позову, то відповідно до положень\~ст.141 ЦПК України\~ці витрати у розмірі 840,80 грн. (судовий збір у розмірі 0,4 прожиткового мінімуму для працездатних осіб на 01 січня 2020 року, що становить 840,80 грн., за вимогу немайнового характеру) підлягають стягненню з позивача за первісним позовом на користь держави.

Outcome: approved