Jurisdiction: civil
Date: 2016-11-07 00:00:00

в обґрунтування своїх вимог позивач зазначає, що 20.01.2016 року проведено електронні торги з реалізації арештованого майна, що належала йому на праві власності, а саме житлової квартири №45, що знаходиться за адресою: м.Коломия, вул.Костомарова,4, Івано-Франківської області. Позивач вважає проведені електронні торги такими, що проведені з істотним порушенням чинного законодавства України з наступних підстав. Відповідно до п.5 розділу III Тимчасового порядку реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів підготовка, організація та проведення електронних торгів з реалізації предмета іпотеки здійснюються з урахуванням особливостей, визначених Законом України «Про іпотеку». Вказаною нормою, а також ст. 43 вказаного Закону встановлено, що не пізніше дня публікації повідомлення про проведення електронних торгів у засобах масової інформації. Організатор письмово повідомляє державного виконавця, іпотекодавця, іпотекодержателя та всіх осіб, що мають зареєстровані у встановленому законом порядку права та вимоги на предмет іпотеки, про день та час проведення електронних торгів та про початкову ціну продажу майна. Проте, за адресою місця проживання позивача жодних повідомлень вказаних відомостей не надходило, що стверджується тим, що в матеріалах справи відсутні будь-які документи про направлення та про одержання як боржником такого повідомлення. В постанові від 02.09.2015 року, винесеній в справі №6-813цс15, Верховний Суд України дійшов висновку про те, що неналежне повідомлення боржника про дату, час, місце проведення прилюдних торгів є підставою для задоволення позовних вимог про визнання прилюдних торгів недійсними. Відповідно до вимог ст.ст.58, 62 Закону України «Про виконавчі провадження» згідно з постановою про призначення експерта, субєкта оціночної діяльності - субєкта господарювання для участі у виконавчому провадженні №45729200 від 09.12.2014 року експертом призначено [PERSON] Відповідно до звіту, складеного вказаним експертом 28.05.2015 року, початкова вартість описаного майна ( спірної квартири) становила 341 293 грн. Згідно із протоколом №122576 проведення електронних торгів (вперше) від 15.10.2015 року торги не відбулися через відсутність допущених учасників торгів, після чого було здійснено уцінку майна на 30%, внаслідок чого його початкова ціна знизилась до 238\~905,10 грн. Після уцінки майна торги були проведені повторно, що підтверджується протоколом №132402 проведення електронних торгів від 07.12.2015 року, згідно з яким ці торги не відбулись з тієї ж причини, після чого знову здійснено уцінку майна на 50%, внаслідок цього початкова ціна реалізації майна знизилась до 170 646,50 грн. Після повторної уцінки майна, відповідно до протоколу №140746 проведення електронних торгів від 20.01.2016 року торги відбулися, переможцем визнано відповідача [PERSON], який запропонував найвищу ціну. Однак, позивач зазначає, що за правилами проведення прилюдних торгів спеціалізована організація проводить прилюдні торги за заявкою державного виконавця, в якій зазначається початкова вартість майна, що виставляється на торги, за експертною оцінкою та інші відомості. При цьому визначення стартової ціни лота здійснюється на підставі початкової вартості майна за результатами проведеної оцінки майна незалежним суб'єктом оціночної діяльності. Отже, на момент проведення прилюдних торгів, у тому числі повторних, для визначення вартості об'єкта оцінки звіт про оцінку майна повинен бути дійсним, тобто повторні прилюдні торги повинні відбутись у межах шестимісячного строку з моменту підписання звіту про оцінку майна. Після збігу цього строку обов'язковою умовою призначення й проведення прилюдних торгів є отримання нового звіту про оцінку майна. Проведення прилюдних торгів з реалізації майна за ціною, визначеною звітом про оцінку майна, який утратив чинність, є порушенням установлених законодавством правил про порядок реалізації майна на прилюдних торгах, у тому числі правил про визначення стартової ціни реалізації майна, а саме ч.5 ст. 58 Закону України «Про виконавче провадження». Проведення переоцінок (уцінок) спірного майна державним виконавцем у зв'язку з тим, що прилюдні торги не відбулися, не може вважатися новою оцінкою у розумінні положень вказаної норми. Отже, проведення прилюдних торгів з реалізації майна за ціною, визначеною звітом про оцінку майна, який утратив чинність, є підставою для визнання цих торгів недійсними за умови порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює. Згідно з матеріалами виконавчого провадження оцінку майна проведено 28.05.2015 року, тобто звіт про оцінку майна був чинним до 28.11.2015 року. Відповідно до протоколу №140746 електронні торги, внаслідок яких майно було реалізовано, відбулися 20.01.2016 року, тобто після спливу шести місяців з дати проведення оцінки майна. Крім того, згідно із матеріалами зазначеного виконавчого провадження, іпотечний договір укладено 22.09.2006 року. В ч. 2 ст. 49 «Про іпотеку», в редакції, що діяла на момент укладення іпотечного договору, вказано, що якщо іпотекодержатель не скористався правом, передбаченим частиною першою цієї статті, за результатами перших прилюдних торгів, призначається проведення на тих же умовах других прилюдних торгів, які мають відбутися протягом одного місяця з дня проведення перших прилюдних торгів. Початкова ціна продажу предмета іпотеки на других прилюдних торгах може бути зменшеною не більше ніж на 25 %. Тобто, законом в даній редакції не передбачено можливості проведення третіх прилюдних торгів з реалізації арештованого майна, яке є предметом іпотеки. Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо врегулювання відносин, між кредиторами та споживачами фінансових послуг» № 3795-VI внесено зміни до ст. 49 Закону України «Про іпотеку», відповідно до яких за результатами других прилюдних торгів призначається проведення у тому самому порядку третіх прилюдних торгів. Початкова ціна продажу предмета іпотеки на третіх прилюдних торгах може бути зменшена не більш як на 50 % початкової вартості майна. Однак, пунктом 2 Прикінцевих положень вказаного Закону №3795-VІ передбачено, що його дія не поширюється на кредитні договори, укладені до набрання чинності цим законом, Таким чином, до спірних правовідносин має застосовуватися саме та редакція закону, яка була чинною на момент їх виникнення, тобто на момент укладення іпотечного договору. Як вбачається з матеріалів виконавчого провадження, торги з реалізації арештованого майна були проведені тричі, що підтверджується протоколами їх проведення, а також актами переоцінки та уцінки майна, яке не реалізувалося. Отже, при реалізації предмета іпотеки шляхом проведення 20.01.2016 року електронних торгів старшим державним виконавцем Кузьмином М.В. не враховано положення Закону України «Про іпотеку» та здійснено повторну уцінку майна, що не реалізувалося, а також допущено проведення третіх електронних торгів з реалізації майна. Вказане призвело до того, що арештоване майно було повторно уцінено на 50%, а не на 25% як передбачено Законом України «Про іпотеку». Після такого уцінення майно реалізоване за значно нижчою ціною, внаслідок цього коштів, отриманих від його реалізації виявилось недостатньо для повного погашення боргу та задоволення вимог стягувача. Таким чином, позивач вважає, що під час здійснення процедури реалізації майна шляхом проведення електронних торгів, які проводились за взаємодії державних виконавців відділу ДВС [PERSON], [PERSON] та державного підприємства «СЕТАМ», допущено порушення чинного законодавства України, що спричинило порушення прав та інтересів позивача як боржника. Тому позивач просить визнати вказані електронні торги недійсними. В судовому засіданні представник позивача [PERSON] позовні вимоги підтримала з вищезазначених підстав і просить позовні вимоги задовольнити. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з'явився. Представник відповідача - адвокат [PERSON] в судовому засіданні позовні вимоги не визнав з підстав, вказаних в письмових запереченнях. В останніх зазначено, що позовні вимоги є необгрунтованими, оскільки позивач посилається на Тимчасовий порядок реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів, затверджений наказом Міністерства юстиції України № 656/5 від 16.04.2014 року. Проте, електронні торги, які оспорює позивач, відбулися 20.01.2016 року. В цей період діяв Порядок реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів, затверджений наказом Міністерства юстиції України від 22.12.2015 року № 2710/5, зареєстрований в цьому Міністерстві 23.12.2015 року за № 1620/28065, яким визнано такими, що втратив чинність вищевказаний Тимчасовий порядок реалізації арештованого майна. Свої вимоги позивач також обгрунтовує окремими правовими висновками Верховного Суду України, зокрема, постановою від 02.09.2015 року в цивільній справі № 6-813цс 15, що стосується порядку повідомлень боржників про проведення відповідних торгів, проте, що на час її прийняття Верховним Судом України не було враховано положення вказаного Порядку,який прийнятий пізніше. А тому відповідний правовий висновок потрібно враховувати в контексті нормативно-правових актів, що прийняті пізніше і діяли в момент виникнення спірних правовідносин. Натомість, є інший правовий висновок Верховного Суду України, який надає більш детальне розяснення з приводу повідомлення боржників. Так, в постанові від 13.04.2016 року в цивільній справі № 6-2988цс15 зазначено, що загальний зміст поняття «повідомлення» передбачає не тільки направлення відомостей, з якими особу слід ознайомити, а й отримання цією особою зазначених відомостей. Разом з тим, сам по собі факт неналежного повідомлення боржника про проведення прилюдних торгів не може бути підставою визнання таких торгів недійсними. Головною умовою, яку повинні встановити суди, є наявність порушень, що могли вплинути на результат торгів. Тобто, не тільки недотримання норм закону під час проведення прилюдних торгів, а ще й порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює, є підставою для визнання прилюдних торгів недійсними. Також позивач посилається на правову позицію, викладену в постанові Верховного Суду України від 22.04.2015 р. в цивільній справі № 6-1749цс15, в частині, що оцінка є чинною протягом шести місяців. Проте, в цій правовій позиції знову ж не враховано зазначеного Порядку реалізації арештовану майна шляхом проведення електронних торгів, що прийнятий пізніше. Зокрема, відповідно до абз. 1 п. 1 розділу II Порядку якщо строк чинності звіту про оцінку майна закінчився після передачі майна на реалізацію, повторна оцінка такого майна не проводиться. Вартість майна, визначена у звіті про його оцінку, є дійсною на період реалізації арештованого майна. Датою передачі майна на реалізацію вважається дата внесення в Систему інформаційного повідомлення про електронні торги. Виходячи з цього, оцінка нерухомого майна, що враховувалася при проведенні оспорюваних електронних торгів, є дійсною. Позивач також стверджує, що треті електронні торги не мали відбуватися. Проте, слід наголосити, що проведення третіх торгів передбачено вказаним Порядком, зокрема, пунктом 5 розділу IX. Крім того, слід розмежовувати поняття «прилюдні торги» та «електронні торги», що не є не\-тотожними. Так, абзацом 10 пункту 1 розділу І Порядку передбачено, що електронні торги - продаж майна на прилюдних торгах за принципом аукціону або комісійних умовах засобами системи електронних торгів через Веб-сайт, за яким його власником стає учасник, який під час торгів запропонував за нього найвищу ціну. Отже, зазначені доводи спростовують твердження позивача про порушення його прав. Тому в в задоволенні позову слід відмовити. Представник відповідача - Коломийського міськрайонного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції в Івано-Франківській області [PERSON] в судових засіданнях позов не визнав з підстав, вказаних в письмових запереченнях. В останніх зазначено, що 05.12.2014 року державним виконавцем Охримом В.І. винесено постанову про відкриття виконавчого провадження за виконавчим листом №346/5410/13-ц, виданим Коломийським міськрайонним судом, та копію цієї постанови в порядку ч. 1 ст. 31 Закону України «Про виконавче провадження» надіслано боржнику рекомендованим листом з повідомленням про вручення. В ході виконавчих дій описано та арештовано майно боржника, а саме спірну квартиру №45, що знаходиться за адресою: м. Коломия, вул. Костомарова, 4, Івано-Франківської області. 09.12.2014 року цим державним виконавцем винесено постанову про призначення експерта, суб'єкта оціночної діяльності-субєкта господарювання для участі у виконавчому провадженні та 28.05.2015 року отримано висновок про вартість майна для його подальшої передачі на реалізацію на електронних торгах. В порядку п. 3 ст. 58 Закону України « Про виконавче провадження » копію повідомлення про результати визначення вартості майна та копію акту опису й арешту майна боржнику [PERSON] надіслано рекомендованим листом. Вартість майна, визначена у звіті про оцінку майна, є дійсною на період реалізації арештованого майна. Датою передачі майна на реалізацію вважається дата внесення в Систему інформаційного повідомлення про електронні торги. 31.08.2015 року державним виконавцем подано заявку на реалізацію описаного й арештованого майна. Згідно з протоколом № 140746 від 26.01.2016 року відбулися електронні торги, які проводились 20.01.2016 року державним підприємством «Інформаційний центр» Міністерства юстиції України через Інтернет-ресурс «СЕТАМ». Переможцем цих торгів по лоту №117827 став [PERSON], який придбав вказану квартиру. Копії протоколу про проведені електронні торги надіслано сторонам виконавчого провадження рекомендованими листами. Отже, проведення прилюдних торгів із реалізації арештованого майна проводилось у відповідності до чинного законодавства України. Тому представник вказаного відповідача просить в задоволенні позову відмовити. Представник відповідача - державного підприємства «СЕТАМ» в судове засідання не з'явився. 31.10.2016 року представник зазначеного відповідача [PERSON] надіслав до суду письмові заперечення проти позову, а також вказав про можливість розгляду справи у відсутності цього відповідача. Відповідно до ч.5 ст. 58 Закону України Про виконавче провадження звіт про оцінку майна у виконавчому провадженнівважається чинним протягом шести місяців з дня його підписання суб'єктом оціночної діяльності - суб'єктом господарювання. Після закінчення цього строку оцінка майна проводиться повторно. Разом з тим, ч. 2 ст. 30 цього Закону передбачено, що державний виконавець зобов'язаний провести виконавчі дії з виконання рішення протягом шести місяців з дня винесення постанови про відкриття виконавчого провадження, а з виконання рішення немайнового характеру у двомісячний строк. Отже, на період реалізації майна боржника строк здійснення виконавчого провадження не обчислюється, а тому строк чинності звіту про оцінку майна у виконавчому провадженні також не обчислюється під час реалізації майна. Більше того, порядок проведення електронних торгів з реалізації арештованого майна регулюється Тимчасовим порядком реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів, затвердженим наказом Міністерства юстиції України від 16.04.2014 року № 656/5. Зокрема, пунктами 1 та 3 розділу II Тимчасового порядку визначено, що реалізація майна здійснюється після визначення його вартості (оцінки) відповідно до ст. 58 Закону України Про виконавче провадження. Керівник регіонального органу державної виконавчої служби, начальник відділу примусового виконання рішень Департаменту ДВС Міністерства юстиції України після отримання документів щодо передачі майна на реалізацію у строк до п'яти робочих днів перевіряє ці документи на відповідність вимогам законодавства, наявність відомостей про місце зберігання й демонстрації майна та у разі виявлення порушень визначає їх перелік та встановлює строк для усунення порушень, а у разі якщо відповідно до законодавства реалізація майна неможлива, документи щодо передачі майна на реалізацію повертаються до органу державної виконавчої служби, який їх направив, із зазначенням визначених законодавством підстав, що унеможливлюють реалізацію майна. У разі встановлення відповідності документів вимогам законодавства чи після приведення їх у відповідність до вимог законодавства документи передаються організатору для внесення інформації про проведення електронних торгів у Систему не пізніше наступного робочого дня з дня отримання документів. Перевірка документів на відповідність вимогам законодавства організатором не здійснюється. Пунктом 1 розділу V Тимчасового порядку визначено, що реалізація майна здійснюється шляхом проведення організатором електронних торгів. Передачею майна на реалізацію вважається момент внесення інформації про лот у Систему. Вартість майна, переданого на реалізацію, є дійсною на період реалізації майна. У даному випадку звіт про оцінку вищезазначеної квартири складений 28.05.2015 року, а майно організатору електронних торгів передане на реалізацію 15.09.2015року, тобто до спливу шестимісячного строку та в межах установленого Законом України Про виконавче провадження строку. Таким чином, на час передачі майна на реалізацію 15.09.2015 звіт про оцінку майна був чинний, і спеціальними нормативними актами, які встановлюють порядок реалізації арештованого майна, зокрема, Законом України Про виконавче провадження та Тимчасовим порядком не встановлено обов'язку організатора торгів чи державного виконавця після передачі майна на реалізацію, знімати вказане майно з реалізації у звязку з втратою чинності звітом про оцінку майна. Більше того, положення Тимчасового порядку містять норму, яка прямо встановлює у організатора торгів відсутність обов'язку перевірки документів на відповідність вимогам законодавства, в тому числі і звіту про оцінку. За таких обставин, при проведенні електронних торгів з реалізації належного позивачу майна відповідачами дотримано вимоги Закону України Про виконавче провадження щодо встановлення початкової ціни об'єкта реалізації, оскільки майно передано на реалізацію організатору торгів в межах чинності звіту про оцінку майна, при цьому на момент проведення оскаржуваних електронних торгів пунктом 1 Розділу 5 Тимчасового порядку встановлено, що вартість майна, переданого на реалізацію, є дійсною на період реалізації майна. Отже, на момент проведення оскаржуваних електронних торгів у відповідачів були відсутні правові підстави для зняття лота з реалізації, а відтак підстави для визнання вказаних електронних торгів та їх результатів недійсними відсутні. Виходячи з аналізу правової природи процедури реалізації майна на прилюдних торгах, яка полягає в продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернуто стягнення, до покупця - учасника прилюдних торгів, та ураховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акта проведення прилюдних торгів є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, тобто є правочином. Таким чином, правова природа продажу майна з публічних торгів дає підстави для можливості визнання торгів недійсними за правилами визнання недійсними правочинів, зокрема на підставі норм цивільного законодавства (статей 203, 215 ЦК України) про недійсність правочину як такого, що не відповідає вимогам закону, у разі невиконання вимог щодо процедури, порядку проведення Отже, підставою визнання прилюдних торгів недійсними є наявність порушення норм закону при проведенні торгів водночас із порушенням прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює. Відповідно до ч.3 ст.33 Закону України "Про іпотеку" звернення стягнення на предмет іпотеки здійснюється на підставі рішення суду, виконавчого напису нотаріуса або згідно з договором про задоволення вимог іпотеко держите ля. Статтею 41 вказаного Закону визначено, що реалізація предмета іпотеки, на який звертається стягнення за рішенням суду або за виконавчим написом нотаріуса, проводиться, якщо інше не передбачено рішенням суду, шляхом продажу на прилюдних торгах у межах процедури виконавчого провадження, передбаченої Законом України "Про виконавче провадження", з дотриманням вимог цього Закону. Отже, Законом України "Про іпотеку" визначено спеціальний порядок для реалізації з прилюдних торгів предмета іпотеки. Відповідно до ст. 48 цього Закону іпотекодержатель, іпотекодавець, боржник та будь-який учасник прилюдних торгів вправі протягом трьох місяців з дня проведення торгів оскаржити їх результати в суді за місцезнаходженням нерухомого майна. Отже, до вимог, пов'язаних із оскарженням прилюдних торгів, підлягав застосуванню тримісячний строк оскарження, передбачений ст. 48 вищезазначеного Закону. Оспорювані торги відбулися 20.01.2016 року, а з даним позовом позивач звернувся лише 13.06.2016 року, тобто із пропуском передбаченого ст. 48 Закону України "Про іпотеку" строку . З приводу посилання щодо неналежного повідомлення про день та час проведення електронних торгів та про початкову ціну продажу майна, іпотекодавця, представником відповідача додано копію листа від 23.12.2015 року про надсилання сторонам виконавчого провадження інформації про день та час проведення електронних торгів та про початкову ціну продажу майна. Разом із тим, згідно з постановою Верховного суду України від 13.04.2016 року вбачається, що сам по собі факт неналежного повідомлення боржника про проведення прилюдних торгів не може бути підставою для визнання таких торгів недійсними. Головною умовою, яку повинні встановити суди, є наявність порушень, що могли вплинути на результат торгів, тобто не тільки недотримання норм закону під час проведення прилюдних торгів, а й порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює. Тому представник зазначеного відпвідача просить в задоволенні позову відмовити. Суд, заслухавши представників сторін, оцінивши надані ними докази, зясувавши обставини, на які сторони та їх представники посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджені тими доказами, які досліджені в судовому засіданні, приходить до наступних висновків. Згідно з вимогами ч. 2 ст. 30 Закону України «Про виконавче провадження» державний виконавець зобов'язаний провести виконавчі дії з виконання рішення протягом шести місяців з дня винесення постанови про відкриття виконавчого провадження, а з виконання рішення немайнового характеру - у двомісячний строк. Строк здійснення виконавчого провадження не включає час відкладення провадження виконавчих дій або зупинення виконавчого провадження на період проведення експертизи чи оцінки майна, виготовлення технічної документації на майно, реалізації майна боржника, час перебування виконавчого документа на виконанні в адміністрації підприємства, установи чи організації, фізичної особи, фізичної особи - підприємця, які здійснюють відрахування із заробітної плати (заробітку), пенсії та інших доходів боржника. Відповідно до положень частин 2, 5, 7 ст.57 цього Закону арешт на майно боржника може накладатися державним виконавцем шляхом: винесення постанови про арешт коштів та інших цінностей боржника, що знаходяться на рахунках і вкладах чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах; винесення постанови про арешт коштів, що перебувають у касі боржника або надходять до неї; винесення постанови про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження; проведення опису майна боржника і накладення на нього арешту. Про проведення опису майна боржника і накладення на нього арешту державний виконавець складає акт опису та арешту майна боржника. Під час проведення опису та арешту майна боржника державний виконавець має право оголосити заборону розпоряджатися ним, а в разі потреби - обмежити права користування майном, здійснити опечатування або вилучити його у боржника та передати на зберігання іншим особам, про що зазначається в акті опису та арешту. Вид, обсяг і строк обмеження встановлюються державним виконавцем у кожному конкретному випадку з урахуванням властивостей майна, його значення для власника чи володільця, необхідності використання та інших обставин. Вилучення арештованого майна з передачею його для реалізації здійснюється у строк, встановлений державним виконавцем, але не раніше ніж через п'ять днів після накладення арешту. Ч.3 ст.62 вказаного Закону передбачено, що майно передається на реалізацію за ціною та в порядку, визначеними статтею 58 цього Закону. Відповідно до правил ч.1 cт.58 даного Закону визначення вартості майна боржника проводиться державним виконавцем за ринковими цінами, що діють на день визначення вартості майна. Для оцінки за регульованими цінами, оцінки нерухомого майна, транспортних засобів, повітряних, морських та річкових суден державний виконавець залучає суб'єкта оціночної діяльності - суб'єкта господарювання, який провадить свою діяльність відповідно до Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні». Ч.3 ст.58 даного Закону передбачено, що державний виконавець повідомляє про результати визначення вартості чи оцінки майна сторонам. У разі якщо сторони не згодні з результатами визначення вартості чи оцінки, вони мають право подати державному виконавцю заперечення в десятиденний строк з дня надходження повідомлення. Сторона вважається ознайомленою з результатами визначення вартості чи оцінки арештованого майна, якщо їй надіслано повідомлення про результати визначення вартості чи оцінки майна рекомендованим листом за адресою, зазначеною у виконавчому документі, або за місцем фактичного проживання чи перебування такої сторони, достовірно встановленим державним виконавцем. Згідно з ч.4 цієї статті у разі заперечення однією із сторін проти результатів оцінки, проведеної суб'єктом оціночної діяльності - суб'єктом господарювання, державний виконавець призначає рецензування звіту про оцінку майна. Витрати, пов'язані з рецензуванням звіту, несе сторона, яка заперечує проти результатів оцінки. У разі незгоди з оцінкою, визначеною за результатами рецензування, сторони мають право оскаржити її в судовому порядку в десятиденний строк з дня отримання відповідного повідомлення. Відповідно до п.1 розділу ІІ «Передача майна на реалізацію» Тимчасового порядку реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 16.04.2014 року № 656/5, реалізація майна здійснюється після визначення його вартості (оцінки) відповідно до статті 58 Закону України «Про виконавче провадження». Положеннями п.3 цього ж розділу передбачено, що у разі встановлення відповідності документів вимогам законодавства чи після приведення їх у відповідність до вимог законодавства документи передаються Організатору для внесення інформації про проведення електронних торгів у Систему не пізніше наступного робочого дня з дня отримання документів. П.5 розділу ІІІ «Підготовка до проведення електронних торгів» вказаного Порядку зобовязує Організатора не пізніше ніж за 15 днів до початку проведення електронних торгів з реалізації предмета іпотеки опублікувати принаймні в двох місцевих (за місцем розташування предмета іпотеки) друкованих засобах масової інформації повідомлення про проведення електронних торгів. У повідомленні зазначаються інформація про дату і час проведення електронних торгів, опис предмета іпотеки, що підлягає продажу, місце, де можна отримати додаткову інформацію про умови проведення електронних торгів, та інша необхідна інформація. Не пізніше дня публікації повідомлення про проведення електронних торгів у засобах масової інформації Організатор письмово повідомляє державного виконавця, іпотекодавця, іпотекодержателя та всіх осіб, що мають зареєстровані у встановленому законом порядку права та вимоги на предмет іпотеки, про день та час проведення електронних торгів та про початкову ціну продажу майна. В пункті 1 розділу V «Проведення електронних торгів» ззначеного Тимчасового порядку вказано, що реалізація майна здійснюється шляхом проведення Організатором електронних торгів. Передачею майна на реалізацію вважається момент внесення інформації про лот у Систему. Вартість майна, переданого на реалізацію, є дійсною на період реалізації майна. Судом встановлено, що постановою державного виконавця відділу виконавчої служби Коломийського міськрайонного управління юстиції [PERSON], винесеною 05.12.2014 року у ВП №45729200, відкрито виконавче провадження з виконання виконавчого листа, виданого 15.09.2014 року Коломийським міськрайонним судом Івано-Франківської області про звернення стягнення на предмет іпотеки, а саме на належну позивачу квартиру №45, в м. Коломиї, по вул. Костомарова, 4, Івано-Франківської області. Того ж дня вказаним виконавцем винесено постанову, якою накладено арешт на вказане спірне нерухоме майно боржника (а.с. 6). Згідно з висновком оцінювача про вартість майна суб'єкта оціночної діяльності підприємця [PERSON] ринкова вартість вказаної квартири станом на 28.05.2015 року становить 341\~293, 00 грн. без ПДВ (а.с.5). Відповідно до заявки на реалізацію описаного й арештованого майна державним виконавцем відділу ДВС Коломийського міськрайонного управління юстиції №760/7 від 31.08.2015 року [PERSON] у відповідності до Закону України « Про виконавче провадження», Інструкції з організації примусового виконанн рішень, Тимчасового порядку реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів направлено начальнику управління ДВС Головного територіального управління юстиції в Івано-Франківській області документи для внесення інформації про описане арештоване майно на Сайт електронних торгів арештованого майна (а.с. 8). Відповідно до протоколу №122576 проведення електронних торгів, сформованого ДП «СЕТАМ» 15.10.2015 року, прилюдні торги не відбулися у зв'язку з відсутністю допущених учасників торгів, стартова ціна квартири вказана - 341\~293, 00 грн. (а.с.9). 28.10.2015 року державним виконавцем вказаного відділу [PERSON] складено акт переоцінки арештованого майна, яке не реалізувалося на електронних торгах 15.10.2015 року по лоту №98731, з метою подальшої його реалізації (а.с. 10). Згідно з протоколом №132402 проведення електронних торгів, сформованого ДП «СЕТАМ» 07.12.2015 року, прилюдні торги не відбулися у зв'язку з відсутністю допущених учасників торгів, стартова ціна квартири вказана 238\~905,10 грн. (а.с.11). 09.12.2015 року вказаним державним виконавцем складено акт уцінки арештованого майна, яке не реалізувалося на електронних торгах від 07.12.2015 року по лоту №109338, з метою подальшої його реалізації (а.с. 12). Судом встановлено, що ДП «СЕТАМ» згідно із повідомленням №1527-15 від 23.12.2015 року повідомило державного виконавця відділу відділу ДВС [PERSON], АКБ «ТАС-Комерцбанк», ТзОВ «Кредитні ініціативи», боржника [PERSON] про відомості щодо реалізації предмета іпотеки шляхом проведення електронних торгів, а саме: реєстраційний номер лоту - 117827; вищевказані відомості про місцезнаходження та загальну площу предмету іпотеки (спірної квартири), день та годину проведення електронних торгів (20.01.2016 року о 09:00 год.), початкову ціну продажу даного майна (170\~646,50 грн. (а.с.87)). Відповідно до протоколу №140746, сформованого ДП «СЕТАМ» 20.01.2016 року, проведено електронні торги з реалізації зазначеної квартири, реєстраційний номер лота - 117827. Переможцем цих торгів визнано учасника 9, яким запропоновано найвищу цінову пропозицію (а.с.13). 05.02.2016 року старшим державним виконавцем вказаного відділу [PERSON] складено акт державного виконавця про проведені електронні торги з реалізації предмета іпотеки при примусовому виконанні вищевказаного виконавчого листа. В акті вказано, що торги з реалізації майна, призначені на 20.01.2016 року, вважаються такими, що відбулися. Переможцем торгів визнано [PERSON], який здійснив перерахунок грошових коштів в сумі 162\~114,17 грн. за придбане спірне нерухоме майно, в тому числі гарантійний внесок 8\~532,33 грн. ( загальна ціна продажу 170\~646,50 грн.). Акт складено на підставі вищевказаного протоколу № 140746 про проведення електронних торгів та є підставою для проведення необхідних реєстраційних дій (а.с.14). Згідно із ухвалою Апеляційного суду Івано-Франківської області, постановленною 01.07.2016 року за результатами перегляду ухвали Коломийського міськрайонного суду Івано-Франківської області в справі №346/5410/13-ц (провадження №4-с/346/17/16) від 30.05.2016 року в частині відмови в задоволенні скарги [PERSON] про визнання незаконними дій державного виконавця Охрима В.І. та старшого державного виконавця Кузьмина М.В. відділу ДВС Коломийського міськрайонного управління юстиції щодо повідомлення боржника про відкриття виконавчого провадження та про здійснення оцінки майна боржника скасовано, ухвалено в цій частині нове рішення, яким визнано дії вказаних державних виконавців неправомірними (а.с. 89-90). Згідно з правовою позицією, викладеною Верховним Судом України в постанові від 13.04.2016 року в цивільній справі №6-2988 цс15, згідно із частиною першою статті 215 Цивільного кодексу України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною вимог, які встановлені частинами першою третьою та шостою статті 203 цього Кодексу. Ураховуючи те, що відчуження майна з прилюдних торгів належить до угод купівлі-продажу, така угода може визнаватися недійсною в судовому порядку з підстав, установлених частиною першою статті 215 вказаного Кодексу. Нерухоме майно передається на реалізацію з прилюдних торгів за ціною та в порядку, передбаченому Законом України «Про виконавче провадження». При цьому умови, процедура підготовки та порядок проведення торгів з реалізації арештованого нерухомого майна, розрахунків за придбане майно й оформлення результатів торгів визначено Тимчасовим положенням. За змістом пункту 3.11 Тимчасового положення (у редакції, чинній на час проведення оспорюваних прилюдних торгів) спеціалізована організація письмово повідомляє державного виконавця, стягувача та боржника про дату, час, місце проведення прилюдних торгів, а також стартову ціну реалізації майна. Отже, розглядаючи питання про дотримання під час проведення торгів положень пункту 3.11 Тимчасового положення, суди мають установити, чи було письмово повідомлено, зокрема, боржника про дату, час, місце проведення прилюдних торгів та про стартову ціну, за якою майно пропонується до продажу. При цьому під письмовим повідомленням слід розуміти не тільки направлення відповідних відомостей зазначеним особам у письмовому вигляді, а й отримання цими особами необхідних відомостей. Отже, загальний зміст поняття «повідомлення» передбачає не тільки направлення відомостей, з якими особу слід ознайомити, а й отримання цією особою зазначених відомостей. Разом з тим сам по собі факт неналежного повідомлення боржника про проведення прилюдних торгів не може бути підставою для визнання таких торгів недійсними. Головною умовою, яку повинні встановити суди, є наявність порушень, що могли вплинути на результат торгів, тобто не тільки недотримання норм закону під час проведення прилюдних торгів, а й порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює, способом захисту яких є визнання прилюдних торгів недійсними. Судом встановлено і цього не заперечено стороною позивача, що ним не оспорювалася остаточна оцінка спірного предмету іпотеки, за якою його реалізовано. Відповідно до вимог ч.1 ст.60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 цього Кодексу. Однак, ні позивачем, ні його представником вказаних вимог закону не виконано. На підставі наведеного суд вважає доводи позивача та його представника про порушення вимог Закону України «Про виконавче провадження» та зазначеного Тимчасового порядку необґрунтованими, оскільки ці доводи спростовуються вищевказаними дослідженими в судовому засіданні доказами. Тому позовні вимоги суд вважає безпідставними і саме з цієї підстави в їх задоволенні слід відмовити. На підставі наведеного, ст.ст.57, 58, 62 Закону України «Про виконавче провадження», вищенаведених пунктів Тимчасового порядку реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів та,

Outcome: dismissed