Jurisdiction: civil
Date: 2019-12-08 00:00:00

Позивач [PERSON] звернувся до суду з даним позовом, мотивуючи свої вимоги тим, що 16.01.2017 року між [PERSON] (далі - Позивач) та Товариством з обмеженою відповідальністю "Крюківщина" (далі - Відповідач) було укладено договір № 46/В6-7 про купівлю-продаж майнових прав на квартиру (далі - Договір) згідно з яким Відповідач зобов`язався передати Позивачу у власність майнові права на квартиру [ADDRESS] , а Позивач зобов`язався оплатити Відповідачу ціну майнового права згідно з умовами Договору та прийняти майнове право (п. п. 1.1 -1.4 Договору ). Ціну продажу майнового права у 239 878 ( двісті тридцять дев`ять тисяч вісімсот сімдесят вісім) гривень та порядок розрахунків визначено розділом 3 Договору. Позивачем свої зобов`язання за Договором у частині сплати Відповідачу ціни майнового права виконано у повному обсязі. Відповідно до п. 2.4 Договору, орієнтовним строком прийняття будинку в експлуатацію є 30 грудня 2017, термін прийняття будинку в експлуатацію може бути змінено Відповідачем в односторонньому порядку на строк до трьох місяців (тобто, до 30.03.2018 року). Проте, відповідно до наявних джерел публічної інформації та інформації Відповідача, будинок досі не здано в експлуатацію. Письмові звернення Позивача до Відповідача щодо порушення термінів здачі будинку в експлуатацію залишено без відповіді. П. 6. 2. Договору передбачено, що у разі недотримання орієнтовного строку прийняття будинку в експлуатацію понад три місяці від встановленого п. 2.4 цього Договору, Відповідач сплачує Позивачу пеню у розмірі 0,1% від суми ціни майнових прав на квартиру за кожен день прострочення. Розрахована Позивачем сума пені за весь період прострочення склала 87556 (вісімдесят сім тисяч п`ятсот п`ятдесят шість) гривень 20 копійок (розрахунок штрафних санкцій додається). Також, 07.09.2017 року між Позивачем та Відповідачем було укладено договір № НП49/В6-7 про купівлю-продаж майнових прав на нежитлове приміщення (далі - Договір1) згідно з яким Відповідач зобов`язався передати Позивачу у власність майнові права на нежитлове приміщення № НП49 в [ADDRESS] , а Позивач зобов`язався оплатити Відповідачу ціну майнового права згідно з умовами Договору та прийняти майнове право (п. 1.1 Договору1 ). Ціну продажу майнового права у 13 181 (тринадцять тисяч сто вісімдесят одну) гривню 81 копійку та порядок розрахунків визначено розділом 3 Договору1. Позивачем свої зобов`язання за Договором1 у частині сплати Відповідачу ціни майнового права виконано у повному обсязі (докази додаються). Відповідно до п. 2.4 Договору1, орієнтовним строком прийняття будинку в експлуатацію є 31 березня 2018, термін прийняття будинку в експлуатацію може бути змінено Відповідачем в односторонньому порядку на строк до трьох місяців (тобто, до 30.06.2018 року). Проте, відповідно до наявних джерел публічної інформації та інформації Відповідача, будинок досі не здано в експлуатацію (докази додаються). Письмові звернення Позивача до Відповідача щодо порушення термінів здачі будинку в експлуатацію залишено без відповіді (докази додаються). П. 6. 2. Договору1 передбачено, що у разі недотримання орієнтовного строку прийняття будинку в експлуатацію понад три місяці від встановленого п. 2.4 цього Договору, Відповідач сплачує Позивачу пеню у розмірі 0,1% від суми ціни майнових прав на квартиру за кожен день прострочення. Розрахована Позивачем сума пені за весь період прострочення склала 3786 (три тисячі сімсот вісімдесят шість) гривень 68 копійок (розрахунок штрафних санкцій додається). Тому позивач просив стягнути зТовариства з обмеженою відповідальністю "Крюківщина" (код ЄДРПОУ 40426786, місцезнаходження: Київська область, Києво-Святошинський район, село Святопетрівське, бульвар Тараса Шевченка, буд. 10, офіс 109 на користь [PERSON] (РНОКПП [NUMBER] , місце реєстрації та проживання - [ADDRESS] ) суму неустойки/штрафні санкції у зв`язку з порушеннямумов Договору № 46/В6-7 про купівлю-продаж майнових прав на квартиру від 16.01.2017, що становить гривень 87556 (вісімдесят сім тисяч п`ятсот п`ятдесят шість) гривень 20 копійок та суму неустойки/штрафні санкції у зв`язку з порушеннямумов Договору № НП 49/В6-7 про купівлю-продаж майнових прав на нежитлове приміщення від 17.09.2017, що становить3786 (три тисячі сімсот вісімдесят шість) гривень 68 копійок. Стягнути з відповідача судові витрати. Відповідач подав до суду письмовий відзив, згідно якого зазначав що між Позивачем (як Покупцем) та Відповідачем (як Продавцем) був укладений Договір № 46/В6-7 купівлі-продажу майнових прав на квартиру від 16 січня 2017 року (надалі по тексту - Договір) за цим Договором та у відповідності до пункту 1 статті 6 та статі 656 Цивільного кодексу України, Продавець зобов`язується передати у власність Покупця, а Покупець зобов`язується прийняти у власність майнові права на квартиру [ADDRESS] . Пунктом 2.4. договору передбачено, що орієнтовний строк прийняття Об`єкта будівництва в експлуатацію - 30 грудня 2017 р. Продавець має право в односторонньому порядку змінити строк будівництва, а також в односторонньому порядку змінити термін прийняття в експлуатацію Об`єкта будівництва на строк до трьох місяців, і це не буде вважатися порушенням умов цього Договору. Тобто, кінцева дата прийняття Об`єкта будівництва в експлуатацію - 30 грудня 2017. Проте, на вчасне прийняття об`єкту будівництва в експлуатацію впливає багато зовнішніх чинників, які не залежать від волі відповідача та є об`єктивними причинами, що призводять до прострочення виконання зобов`язань передбачених договором. У зв`язку із набранням чинності 10.06.2017р. Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо удосконалення містобудівної діяльності" від 17.01.2017р. № 1817-УПІ Мінрегіон надав роз`яснення, щодо застосування деяких положень зазначеного закону. Відповідно до частини 1 ст. 31 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", проектна документація на будівництво об`єктів розробляється у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, з урахуванням вимог містобудівної документації та вихідних даних і дотримання вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил та затверджується замовником. Відповідно до Порядку затвердження проектів будівництва і проведення їх експертизи, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.05.2011р. № 560, перед схваленням та затвердженням проектів будівництва у випадках, визначених ст. 31 Закону України "Про регулювання містобудівноїдіяльності", проводиться експертиза проектів будівництва. Згідно з частиною 4 ст. 31 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" у редакції станом на 09.06.2017р., обов`язковій експертизі підлягали проекти будівництва об`єктів, які: 1) належать до IV і V категорії складності - щодо додержання нормативів з питань санітарного та епідеміологічного благополуччя населення, екології, охорони праці, енергозбереження, пожежної, техногенної, ядерної та радіаційної безпеки, міцності, надійності, довговічності будинків і споруд, їх експлуатаційної безпеки та інженерного забезпечення; 2) споруджуються на територіях із складними інженерно - геологічними та техногенними умовами в частині міцності, надійності та довговічності будинків і споруд; 3) споруджуються із залученням бюджетних коштів, коштів державних і комунальних підприємств, установ і організацій, а також кредитів, наданих під державні гарантії, якщо їх кошторисна вартість перевищує 300 тисяч гривень - щодо кошторисної частини проектної документації; Законом 1817 внесено зміни, зокрема, до Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності". Так, відповідно до частини 4 ст. 31 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", у редакції Закону 1817, обов`язковій експертизі підлягають проекти будівництва об`єкті, які: 1) за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми (СС2) та значними (ССЗ) наслідками - щодо додержання нормативів з питань санітарного та епідеміологічного благополуччя населення, екології, охорони праці, енергозбереження, пожежної, техногенної, ядерної та радіаційної безпеки, міцності, надійності, довговічності будинків і споруд, їх експлуатаційної безпеки та інженерного забезпечення у тому числі щодо додержання нормативів з питань створення безперешкодного життєвого середовища для осіб з обмеженими фізичними можливостями та інших мало мобільних груп населення; 2) споруджуються на територіях із складними інженерно - геологічними та техногенними умовами в частині міцності, надійності та довговічності будинків і споруд; 3) споруджуються із залученням бюджетних коштів, коштів державних і комунальних підприємств, установ і організацій, а також кредитів, наданих під державні гарантії, якщо їх кошторисна вартість перевищує 300 тисяч гривень - щодо кошторисної частини проектної документації; Згідно з пунктом 6 Порядку затвердження проектів будівництва і проведення їх експертизи, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11 травня 2011р. № 560, експертиза є завершальним етапом розроблення проектів будівництва, тобто здійснюється до затвердження проекту. Разом з тим, відповідно до пункту 16 Порядку затвердження проектів будівництва і проведення їх експертизи, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11 травня 2011р. № 560 зі змінами, внесеними згідно з постановою Кабінету Міністрів України від 07 червня 2017р. № 403 " Про внесення змін до Порядку затвердження проектів будівництва і проведення їх експертизи (далі - Порядок № 560), повторна експертиза проекту будівництва проводиться після його доопрацювання у зв`язку з необхідністю зміни проектних рішень та/або у зв`язку із зміною державних будівельних норм, та/або вихідних даних щодо проектування. Отже у разі доопрацювання проекту будівництва у зв`язку з необхідністю зміни проектних рішень та/або у зв`язку із зміною державних будівельних норм, та/або вихідних даних щодо проектування відносно об`єктів колишньої III категорії складності необхідно провести експертизу проекту відповідно до Порядку № 560. Внесення змін до затвердженого (схваленого) проекту будівництва на підставі завдання на коригування здійснюється відповідно до Порядку розроблення проектної документації на будівництво об`єктів, затвердженого Наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 16.05.2011 № 45. Згідно з пунктом 11 Порядку № 560, експертизі також підлягають проектні рішення в частині, що не відповідає раніше затвердженому проекту будівництва, експертиза якого проведена відповідно до п. 10 цього Порядку. Таким чином, у разі коригування проекту будівництва відносно об`єктів колишньої III категорії складності необхідно провести експертизу проекту відповідно до Порядку № 560. Законом № 1817 не передбачається та не є обов`язковим проведення експертизи проектів будівництва колишньої III категорії складності, відповідно до яких розпочато будівництво на підставі зареєстрованої в установленому порядку декларації про початок виконання будівельних робіт. Разом з тим, у разі коригуванні зазначених проектів будівництва, має бути здійснена їх експертиза та перезатвердження проекту. Окрім того, пунктом 2 розділу II "Прикінцеві та перехідні положення" Закону № 1817 встановлено, що зареєстровані до набрання чинності цим Законом декларації про початок виконання будівельних робіт є чинними до завершення будівництва об`єктів, крім випадків їх скасування відповідно до пункту 3 цього розділу. За змістом статті 58 Конституції України закони та інші нормативно правові акти не мають зворотної дії в часі, крім випадків, коли вони пом`якшують або скасовують відповідальність особи. Відповідно до рішення Конституційного суду України від 09.02.1999р. № 1-рп/99 (справа про зворотну дію в часі законів та інших нормативно-правових актів) до події, факту застосовується той закон або інший нормативно-правовий акт, під час дії якого вони настали або мало місце. З огляду на зазначене вище у разі проведення експертизи в частині міцності, надійності, довговічності будинків і споруд та затвердження проектної документації на будівництво об`єкту в установленому порядку до набрання чинності Закону № 1817, тобто до 10.06.2017р., проведення експертизи проекту будівництва колишньої III категорії складності за іншими напрямами додатково не є обов`язковим, а надання звіту за результатами експертизи проекту будівництва для отримання дозволу на виконання будівельних робіт не потребується, крім випадків коригування проекту після 10.06.2017р.; у разі проведення експертизи проектної документації не було обов`язковим відповідно до ст. 31 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" у редакції до 10.06.2017р. проведення експертизи проекту будівництва колишньої III категорії складності за іншими напрямами додатково не є обов`язковим, а надання звіту за результатами експертизи проекту будівництва для отримання дозволу на виконання будівельних робіт не потребується, крім випадків коригування проекту після 10.06.2017р. Згідно декларації про початок виконання будівельних робіт від 01.11.2016р. № КС 083163061205 зареєстрованої Департаментом ДАБІ у Київській обл.. об`єкт будівництва (житловий багатоквартирний будинок) був віднесений до III категорії складності та проведення експертизи згідно ч. З ст. 31 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" не потребував. Проектна документація була затверджена Наказом № 1 від 10.10.2016р. директора ТОВ "Петрівський квартал 2". В подальшому у відповідача з урахуванням вимог закону постав обов`язок у проведенні комплексної експертизи проекту будівництва (багатоквартирних житлових будинків.) 14.05.2018р. Відповідач уклав з ТОВ "Експертиза МВК" договір № 81735-21 про надання робіт з проведення експертизи проекту будівництва в т . ч. на будинок по [ADDRESS] . 29.03.2018р. відділом містобудування та архітектури Києво-Святошинської районної державної адміністрації були видані містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки № 17-18/29. 08.06.2018р був отриманий експертний звіт № 14003, щодо розгляду проектної документації за проектом будівництва комплексу багатоквартирних житлових будинків, в т . ч. на будинок по [ADDRESS] . 10.06.2018р. Наказом № 10/06 " Про затвердження проектної документації", була затверджена проектна документація. 26.12.2018р. виданий дозвіл ДАБІ на виконання будівельних робіт № ІУ 113183602046 комплексу багатоквартирних житлових будинків, в т. числі по [ADDRESS] . Щодо нежитлового приміщення, за договором № НП 49/В6-7 купівлі-продажу майнових прав на квартиру від 07.09.2017. ситуація аналогічна квартирі, оскільки також підпадає під дію Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо удосконалення містобудівної діяльності" від 17.01.2017р. № 1817-VIII від 10.06.2017р. Таким чином, з набранням чинності 10.06.2017р. Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо удосконалення містобудівної діяльності" від 17.01.2017р. № 1817-УІІІ, щодо застосування деяких положень зазначеного закону, Відповідач повинен був в обов`язковому порядку дотримуватись порядку проходження експертизи та повторно отримувати необхідні дозвільні документи на об`єкти будівництва, що в свою чергу призвело до прострочення здачі будинків в експлуатацію, в т.ч. і будинку по [ADDRESS] , з незалежних від нас причин. Тобто, починаючі з 10.06.2017р. Відповідач належним чином виконує вимоги законодавства, щодо приведення у відповідність наявну містобудівну та дозвільну документацію, проходження експертизи проекту та отримання сертифікату. Згідно ст. 614 ЦК України 1. Особа, яка порушила зобов`язання, несе відповідальність за наявності її вини (умислу або необережності), якщо інше не встановлено договором або законом. Особа є невинуватою, якщо вона доведе, що вжила всіх залежних від неї заходів щодо належного виконання зобов`язання. 2. Відсутність своєї вини доводить особа, яка порушила зобов`язання. Таким чином, з огляду на те, що порушення п. 2.4. Договору, сталося через об`єктивні причини, а саме через прийняття Закону України № 1817 від 10.06.2017р., що унеможливило Відповідача вчасно отримати документ про прийняття будинку в експлуатацію, зважаючи, що Відповідачем на виконання вимог закону № 1817 були отримані усі необхідні дозвільні документи, пройдена експертиза, перезатверджений проект, Відповідач є невинуватий у порушенні п. 2.4. Договору, оскільки вжив усіх заходів, щодо належного виконання своїх зобов`язань за договором. Тому відповідач просив відмовити у вимогах позову в повному обсязі. В судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримав та просив їх задоволити. Представник відповідача в судове засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином. Суд, заслухавши пояснення представника позивача по справі, дослідивши матеріали справи та зібрані в ній письмові докази, приходить до висновку що позовні вимоги підлягають задоволенню, виходячи з наступного. Як встановлено в судовому засіданні, 16.01.2017 року між [PERSON] та Товариством з обмеженою відповідальністю "Крюківщина" було укладено договір № 46/В6-7 про купівлю-продаж майнових прав на квартиру згідно з яким Відповідач зобов`язався передати Позивачу у власність майнові права на квартиру [ADDRESS] , а Позивач зобов`язався оплатити Відповідачу ціну майнового права згідно з умовами Договору та прийняти майнове право (п. п. 1.1 -1.4 Договору ). Відповідно до п. 1.4. договору майнові права на Квартиру за цим Договором передаються від Продавця Покупцю шляхом підписання Акту прийому-передачі квартири (як сукупності майнових прав) (надалі -"Акт прийому-передачі"), який є невід`ємною частиною цього Договору. Акт прийому-передачі підписується Сторонами після прийняття в експлуатацію завершеного будівництвом Об`єкта будівництва, у строк, визначений Продавцем та за умови повного виконання Покупцем своїх зобов`язань за цим Договором. Факт повної оплати Покупцем Ціни майнових прав на Квартиру буде підтверджуватися наданням Довідки згідно з п. 5.2.4 цього Договору. Квартира (як сукупність майнових прав) переходить від Продавця до Покупця після підписання Акту прийому-передачі. Згідно розділу 3 договору ціна майнових прав на квартиру на момент підписання договору становить 239 878 гривень. Відповідно п.2.4 Договору орієнтовним строком прийняття Об`єкта будівництва в експлуатацію є 30 грудня 2017 року. П. 3.4. договору передбачено що покупець має право здійснити оплату достроково. У відповідності до п. 5.2.1. продавець зобов`язується своєчасно та у повному обсязі виконувати свої зобов`язання за цим Договором та виконувати інші функції і обов`язки згідно Форвардного контракту. П.6.2 Договору передбачає, що у разі недотримання орієнтовного строку прийняття Об`єкту будівництва понад три місяці від орієнтовного строку введення Об`єкту будівництва в експлуатацію (п.2.4 Договору), Відповідач сплачує пеню Позивачеві у розмірі 0,1% від суми ціни майнових прав на Квартиру за кожен день прострочення. За перші три місяці періоду прострочення від орієнтовного строку прийняття Об`єкту будівництва в експлуатацію, пеня не нараховується та не сплачується. Також, 07.09.2017 року між [PERSON] та Товариством з обмеженою відповідальністю "Крюківщина" було укладено договір № НП49/В6-7 про купівлю-продаж майнових прав на нежитлове приміщення згідно з яким Відповідач зобов`язався передати Позивачу у власність майнові права на нежитлове приміщення № НП49 в [ADDRESS] , а Позивач зобов`язався оплатити Відповідачу ціну майнового права згідно з умовами Договору та прийняти майнове право. Відповідно до п. 1.4. договору майнові права на нежитлове приміщення за цим Договором передаються від Продавця Покупцю шляхом підписання Акту прийому-передачі нежитлового приміщення (як сукупності майнових прав) (надалі -"Акт прийому-передачі"), який є невід`ємною частиною цього Договору. Акт прийому-передачі підписується Сторонами після прийняття в експлуатацію завершеного будівництвом Об`єкта будівництва, у строк, визначений Продавцем та за умови повного виконання Покупцем своїх зобов`язань за цим Договором. Факт повної оплати Покупцем Ціни майнових прав на Квартиру буде підтверджуватися наданням Довідки згідно з п. 5.2.4 цього Договору. Нежитлове приміщення (як сукупність майнових прав) переходить від Продавця до Покупця після підписання Акту прийому-передачі. Згідно розділу 3 договору ціна майнових прав на нежитлове приміщення на момент підписання договору становить 13 181,81 гривень. Відповідно п.2.4 Договору орієнтовним строком прийняття Об`єкта будівництва в експлуатацію є 31 березня 2017 року. П. 3.4. договору передбачено що покупець має право здійснити оплату достроково. У відповідності до п. 5.2.1. продавець зобов`язується своєчасно та у повному обсязі виконувати свої зобов`язання за цим Договором та виконувати інші функції і обов`язки згідно Форвардного контракту. П.6.2 Договору передбачає, що у разі недотримання орієнтовного строку прийняття Об`єкту будівництва понад три місяці від орієнтовного строку введення Об`єкту будівництва в експлуатацію (п.2.4 Договору), Відповідач сплачує пеню Позивачеві у розмірі 0,1% від суми ціни майнових прав на Квартиру за кожен день прострочення. За перші три місяці періоду прострочення від орієнтовного строку прийняття Об`єкту будівництва в експлуатацію, пеня не нараховується та не сплачується. Позивачем свої зобов`язання за Договором у частині сплати Відповідачу ціни майнового права за відповідними договорами виконано у повному обсязі, що підтверджується довідками про оплату від 18 листопада 2017 року та 20 листопада 2018 року. Відповідно до статті 509 ЦК України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. За змістом статей 526, 527, 530 ЦК України зобов`язання повинні виконуватись належним чином у встановлений строк відповідно до умов договору та вимог закону. Відповідно до вимог статті 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання. За змістом статті 611 ЦК України, у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема сплата неустойки. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання (частина третя статті 549 ЦК України). Пеня є особливим видом відповідальності за неналежне виконання зобов`язання, яка має на меті окрім відшкодування збитків після вчиненого порушення щодо виконання зобов`язання, додаткову стимулюючу функцію для добросовісного виконання зобов`язання. До моменту вчинення порушення пеня відіграє забезпечувальну функцію, і навпаки, з моменту порушення - являє собою міру відповідальності. Крім того, за змістом статті 11 Закону України «Про фінансово-кредитні механізми і управління майном та операціях з нерухомістю» для Фонду фінансування будівництва виду А саме забудовник приймає на себе ризик щодо недостатності залучених коштів на спорудження об`єкта будівництва та зобов`язаний своєчасно ввести його в експлуатацію відповідно до проектної документації і виконати усі необхідні роботи для дотримання технічних характеристик об`єктів інвестування та об`єкта будівництва незалежно від обсягу фінансування. Частинами першою, другою статті 18 Закону № 978-IV від 19 червня 2003 року передбачено, що управитель здійснює контроль за дотриманням забудовником умов та зобов`язань за договором з метою своєчасного запобігання виникненню ризикових ситуацій у процесі будівництва внаслідок дій забудовника, що можуть призвести до: змін технічних характеристик об`єктів будівництва та/або об`єктів інвестування; погіршення споживчих властивостей об`єктів будівництва та/або об`єктів інвестування; зростання вартості будівництва більше ніж на двадцять відсотків; збільшення строків будівництва більше ніж на дев`яносто днів. З матеріалів справи вбачається, що відповідачем ТОВ «Крюківщина» не було виконано умови договорів щодо строків прийняття Об`єкта будівництва в експлуатацію. Об`єкти будівництва не були введені в експлуатацію через 3 місяці з 30 грудня 2017 року (Договір № 46/В6-7) та 31 березня 2018 року (Договір НП49/В6-7). У відповідності до п. 6.2. договорів, відповідач має сплатити позивачу пеню у розмірі 0,1% від суми ціни майнових прав на квартиру та нежитлове приміщення за кожен день прострочення. Згідно ч. 1, 2 статті 258 ЦК України для окремих видів вимог законом може встановлюватися спеціальна позовна давність: скорочена або більш тривала порівняно із загальною позовною давністю. Позовна давність в один рік застосовується, зокрема, до вимог про стягнення неустойки (штрафу, пені). Таким чином з відповідача на користь позивача підлягає стягненню пеня у відповідності до п. 6.2. вищезазначених договорів. По договору № 46/В6-7 розмір пені обраховується з 365 днів х 239,88 грн. (ціна майнових прав на квартиру 239 878 грн. х розмір пені 0,1%) = 87 556,20 грн. (за один рік затримки введення Об`єкту будівництва в експлуатацію) По договору № НП 49/В6-7 розмір пені обраховується з 365 днів х 13,82 грн. (ціна майнових прав на квартиру 13 181,81 грн. х розмір пені 0,1%) = 3 786,68 грн. (за один рік затримки введення Об`єкту будівництва в експлуатацію) Отже з ТОВ «Крюківщина» (ТОВ «Житловий комплекс Нові Жуляни») на користь [PERSON] , підлягає стягненню сума неустойки/штрафні санкції за порушення умов Договору № 46/В6-7 про купівлю-продаж майнових прав на квартиру від 16.01.2017 року, в розмірі 87 556 (вісімдесят сім тисяч п`ятсот п`ятдесят шість) грн. 20 коп. та сума неустойки/штрафні санкції у зв`язку з порушенням умов Договору № НП 49/В6-7 про купівлю-продаж майнових прав на нежитлове приміщення від 17.09.2017, в розмірі 3 786 (три тисячі сімсот вісімдесят шість) гривень 68 копійок. Суд не приймає до уваги посилання відповідача на об`єктивні причинами, що призвели до прострочення виконання зобов`язань передбачених договором, виходячи з наступного. Згідно статті 617 ЦК України особа, яка порушила зобов`язання, звільняється від відповідальності за порушення зобов`язання, якщо вона доведе, що це порушення сталося внаслідок випадку або непереборної сили. Відповідно до частини другої статті 614 ЦК України відсутність своєї вини доводить особа, яка порушила зобов`язання. Водночас, обставини наведені відповідачем не можуть вважатись підставою для звільнення від відповідальності за порушення зобов`язання, оскільки відповідачем не доведено що несвоєчасність введення об`єкту будівництва в експлуатацію сталось у зв`язку з випадком або непереборною силою. Таким чином, розглянувши справу в межах заявлених позовних вимог, дослідивши всебічно, повно, безпосередньо та об`єктивно наявні у справі докази, оцінив їх належність, допустимість, достовірність, достатність і взаємний зв`язок у сукупності, з`ясувавши усі обставини справи, на які сторони посилалися як на підставу своїх вимог і заперечень, суд дійшов висновку про необхідність задоволення позовних вимог. У відповідності до ст. 141 ЦК України судові витрати суд покладає на відповідача. Зважаючи на вищевикладене, відповідно до ст.ст. 258, 509, 526, 527, 530, 614, 617 ЦК України, та

Outcome: approved