Jurisdiction: civil
Date: 2020-02-19 00:00:00

До суду 14 березня 2019 року надійшов позов Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради до [PERSON] , Комунального підприємства Новоселівської сільської ради «Регіональне бюро державної реєстрації», за яким просили: - визнати протиправним та скасувати рішення державного реєстратора Комунального підприємства Новоселівської сільської ради «Регіональне бюро державної реєстрації» Одеської області бондаря О.М. (індексний номер 38950196 від 26.12.2017 року) про державну реєстрацію права власності за [PERSON] на об`єкт нерухомого майна, а саме квартиру за адресою: [ADDRESS] ; - скасувати запис про право власності №24144689 на квартиру, об`єкт житлової нерухомості, заг.пл. 37 кв.м., яка розташована за адресою: [ADDRESS] ; - зобов`язати [PERSON] (РНОКПП [NUMBER] , [ADDRESS] ) привести самочинно реконструйований об`єкт за адресою: [ADDRESS] , до попереднього стану та у відповідності до рішення Приморського районного суду м. Одеси від 23.12.2010 року по справі №2-13372/10 та витягу про державну реєстрацію прав, виданого КП «Одеське міське бюро технічної інвентаризації та реєстрації об`єктів нерухомості» за №32631506 від 22.12.2011 року. В обґрунтування позовних вимог зазначено, що на підставі наказу Управління ДАБК Одеської міської ради №01-13/162 ДАБК від 02.01.2018 року та звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності (звернення [PERSON] від 23.10.2018 року) проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил за адресою об`єкта: [ADDRESS] . Управлінням було видано направлення для проведення позапланового заходу №001450 від 25.10.2018 року зі строком дії з 25.10.2018 року до 02.11.2018 року. Перевіркою встановлено, що [PERSON] на підставі заочного рішення Приморського районного суду м. Одеси від 23.12.2010 року по справі №2-13372/10 та витягу про державну реєстрацію прав, виданого КП «Одеське міське бюро технічної інвентаризації та реєстрації об`єктів нерухомості» за №32631506 від 22.12.2011 року, належало приміщення одноповерхового флігелю площею 27,0 кв.м., розташованого на прибудинковій території житлового будинку [ADDRESS] . У подальшому, відповідачем були виконанні будівельні роботи із реконструкції вищевказаного приміщення одноповерхового флігелю площею 27,0 кв.м., під житлову квартиру [ADDRESS] зі збільшення загальної площі до 37,0 кв.м. за рахунок прибудинкової території, що зафіксовано фотознімками. При цьому, така реконструкція була здійснена відповідачем без отримання права на виконання таких робіт, чим порушені норми ч.1 ст. 34 та абз.1 ч.2 ст. 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та абз.2 п.5 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затв. Постановою КМУ за №466 від 13.04.2011 року. У подальшому, відповідно до інформаційної довідки із Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єктів нерухомого майна від 26.12.2017 року за відповідачем було зареєстровано право власності на реконструйований об`єкт на підставі технічного звіту б/н від 12.12.2017 року, виданого експертом [PERSON] , рішення Приморського районного суду м. Одеси за №2-13372/10 від 23.12.2010року, технічного паспорту №б/н від 14.12.2017 року та довідки №150 від 14.12.2017 року, виданих ПП «Технік Проект» за підписом експерта Науменко Т.В.. При цьому, посилались на те, що у відповідача відсутні належні документи на підтвердження присвоєння адреси вищевказаному об`єкту, а державним реєстратором дані обставини на виконання п.41 Порядку державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, затв. постановою КМУ від 25.12.2015 року №1127 перевірені не були. Отже, вважають, що державний реєстратор провів спірну державну реєстрацію права власності, не маючи для цього правових підстав, надавши об`єкту самочинного будівництва без документа про готовність до експлуатації, без документа, що підтверджує присвоєння об`єкту нерухомості майна адреси статус приватної власності. Посилались на те, що визнання та підтвердження державою факту набуття особами права власності на самочинно збудоване нерухоме майно є неприпустимим та суперечить вимогам чинного законодавства. За цим фактом відносно відповідачки було складено акт, протокол та припис від 02.11.2018 року, які направлені були рекомендованим листом із повідомленням. 15 листопада 2018 року за розглядом справи про адміністративне правопорушення відносно [PERSON] було прийнято постанову №808/18, якою відповідачку визнано винною у вчиненні правопорушення, передбаченого ч.5 ст. 96 КУпАП, та накладено на неї адміністративне стягнення. Вказана постанова також була направлена відповідачу поштовим зв`язком. У подальшому, через не надання відповідачем пояснень щодо виконання вимог припису від 02.11.2018 року, на підставі наказу Управління ДАБК Одеської міської ради №01-13/1 ДАБК від 02.01.2019 року проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил за адресою об`єкта: [ADDRESS] . Управлінням було видано направлення для проведення позапланового заходу №000008 від 02.01.2019 року зі строком дії з 02.01.2019 року по 04.01.2019 року. Перевірку виконання вимог припису від 02.11.2018 року Управлінням здійснено 04.01.2019 року та на момент виїзду на місце встановлено, що самочинно реконструйований об`єкт не приведено у відповідність до рішення Приморського районного суду м. Одеси від 23.12.2010 року по справі №2-13372/10 та витягу про державну реєстрацію прав, виданого КП «Одеське міське бюро технічної інвентаризації та реєстрації об`єктів нерухомості» за №32631506 від 22.12.2011 року. За цим фактом представником Управління складено акт №000008 та протокол про адміністративне правопорушення від 04.01.2019 року. За розглядом справи про адміністративне правопорушення 18.01.2019 року Управління відносно [PERSON] винесено постанову №035/19 від 18.01.2019 року по справі про адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст. 188-42 КУпАП, якою відповідачку було визнано винною та накладено на неї адміністративне стягнення у вигляді штрафу. При цьому, при розгляді даної справи про адміністративне правопорушення [PERSON] була присутня та до усних пояснень надала заяву, згідно якої свою вину в правопорушенні визнала. За викладених обставин, звернулись до суду з дійсним позовом. Ухвалою суду від 20.03.2019 року позов було залишено без руху, вимоги якої були усунуті 11.04.2019 року. Ухвалою суду від 19.04.2019 року провадження у справі було відкрито та призначено до розгляду в підготовчому засіданні на 03.06.2019 року. 03.06.2019 року розгляд справи відкладено на 08.07.2019 року у зв`язку з неявкою сторін. Ухвалою суду від 08.07.2019 року підготовче засідання по справі було закрито та справу призначено до розгляду по суті на 17.10.2019 року. 17.10.2019 року розгляд справи відкладено на 12.12.2019 року у зв`язку з неявкою сторін. 12.12.2019 року розгляд справи відкладено на 20.02.2020 року для належного сповіщення відповідачки. У судовому засіданні 20.02.2020 року була присутня лише представник позивача Картавцева А [PERSON] ., яка позовні вимоги підтримала та просила задовольнити. Посилалась на те, що відповідачем здійснено реконструкцію приміщення флігеля та виконано роботи із збільшенням площі за рахунок прибудинкової території. У подальшому здійснено реєстрацію реконструйованого приміщення як квартири та право власності на неї було зареєстровано за відповідачкою, між тим документів на проведення таких будівельних робіт відповідачем отримано не було та будівництво фактично є самочинним. Інші учасники у судове засідання не з`явились, були сповіщені про час та місце розгляду справи належним чином, причини неявки суду не повідомили та заяв по суті справи до суду не надали. Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікована Україною Законом №475/97-ВР від 17.07.1997 року, гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом. Суд, у зв`язку з неявкою відповідачів та неповідомленням про поважність причин такої неявки в судове засідання, ненаданням ними відзиву на позов, за наявність доказів належного його сповіщення, ухвалив слухати справу за відсутності сторін. Суд, дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення представника позивача, прийшов до висновку про часткове задоволення позовних вимог із огляду на наступне. Із матеріалів\~справи судом\~встановлено,\~що на підставі наказу Управління ДАБК Одеської міської ради №01-13/162 ДАБК від 02.01.2018 року та звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності (звернення [PERSON] від 23.10.2018 року) проведено позапланову перевірку щодо дотримання [PERSON] вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил за адресою об`єкта: [ADDRESS] . Управлінням було видано направлення для проведення позапланового заходу №001450 від 25.10.2018 року зі строком дії з 25.10.2018 року до 02.11.2018 року. Перевіркою встановлено, що [PERSON] на підставі заочного рішення Приморського районного суду м. Одеси від 23.12.2010 року по справі №2-13372/10 та витягу про державну реєстрацію прав, виданого КП «Одеське міське бюро технічної інвентаризації та реєстрації об`єктів нерухомості» за №32631506 від 22.12.2011 року, належало приміщення одноповерхового флігелю площею 27,0 кв.м., розташованого на прибудинковій території житлового будинку [ADDRESS] (т.1, а.с.16-17, 18). У подальшому, відповідачем були виконанні будівельні роботи із реконструкції вищевказаного приміщення одноповерхового флігелю площею 27,0 кв.м., під житлову квартиру [ADDRESS] зі збільшення загальної площі до 37,0 кв.м. за рахунок прибудинкової території, що зафіксовано працівниками Управління фотознімками (а.с.19) Згідно матеріалів, наданих позивачем, 14 грудня 2017 року Товариством з обмеженою відповідальністю «Технік Проект» було виготовлено на ім`я [PERSON] технічний паспорт на квартиру [ADDRESS] (а.с.21-23), згідно якого загальна площа квартири склала 37,0 кв.м.. Товариством з обмеженою відповідальністю «Технік Проект» 14 грудня 2017 року [PERSON] було видано довідку №150 (а.с.24), згідно якої зазначено, що на підставі технічного звіту №328/17 від 12.12.2017 року встановлена можливість зміни функціонального призначення вказаного об`єкту (одноповерхового флігелю площею 27,0 кв.м., розташованого на прибудинковій території житлового будинку [ADDRESS] ) під квартиру. У довідці також зазначено, що об`єкт житлової нерухомості, інвентаризація якого проведена, фактично являє собою квартиру та загальна площа об`єкту після зміни його функціонального призначення збільшена до 37,0 кв.м. за рахунок демонтажу внутрішніх перегородок та за рахунок уточненні лінійних розмірів об`єкту, що не є самочинним. На підставі вказаного технічного звіту б/н від 12.12.2017 року, виданого експертом [PERSON] , рішення Приморського районного суду м. Одеси за №2-13372/10 від 23.12.2010 року, технічного паспорту №б/н від 14.12.2017 року та довідки №150 від 14.12.2017 року, виданих ПП «Технік Проект» за підписом експерта Науменко Т.В., державним реєстратором Комунального підприємства Новоселівської сільської ради «Регіональне бюро державної реєстрації» Бондарем О.М. 18 грудня 2017 року за [PERSON] було зареєстровано право власності на вказану квартиру, заг.пл. 37 кв.м., розташовану за адресою: [ADDRESS] (індексний номер рішення 38950196, номер запису про право власності 24144689). Між тим, як вбачається з позову, та акту №001450 від 02.11.2018 року, складеного працівниками Управління, [PERSON] виконала будівельні роботи із реконструкції приміщення одноповерхового флігелю, пл.. 27,0 кв.м., під житлову квартиру [ADDRESS] зі збільшення загальної площі до 37,0 кв.м. за рахунок прибудинкової території, без отримання права на виконання таких робіт, чим порушені норми ч.1 ст. 34 та абз.1 ч.2 ст. 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та абз.2 п.5 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затв. Постановою КМУ за №466 від 13.04.2011 року. За цим факто відносно [PERSON] головним спеціалістом інспекційного відділу №1 Управління Лисим С.О. 02.11.2018 року було складено протокол про адміністративне правопорушення, передбачене ч.5 ст. 96 КУпАП (а.с.48-53) та винесено припис, яким зобов`язано відповідачку набути в установленому законом порядку право на виконання будівельних робіт за даною адресою та ввести реконструйований об`єкт в експлуатацію або привести самочинно реконструйований об`єкт до попереднього стану у відповідності до рішення Приморського районного суду м. Одеси від 23.12.2010 року по справі №2-13372/10 та витягу про державну реєстрацію прав, виданого КП «Одеське міське бюро технічної інвентаризації та реєстрації об`єктів нерухомості» за №32631506 від 22.12.2011 року, в термін до 02.01.2019 року (а.с.54-57). Даний акт, протокол про адміністративне правопорушення та припис від 02.11.2018 року направлялись відповідачці поштою (номер поштового відправлення 6506503134600). 15 листопада 2018 року за розглядом справи про адміністративне правопорушення відносно [PERSON] заступником начальника Управління Якименко Р [PERSON] було прийнято постанову №808/18, якою відповідачку визнано винною у вчиненні правопорушення, передбаченого ч.5 ст. 96 КУпАП, та накладено на неї адміністративне стягнення у вигляді штрафу на суму 10\~200 грн. (а.с.52-66). Вказана постанова також була направлена відповідачу поштовим зв`язком (номер поштового відправлення 6500906077765 від 15.11.2018 року) та була отримана відповідачкою 10.12.2018 року. У подальшому, через не надання відповідачем пояснень щодо виконання вимог припису від 02.11.2018 року, на підставі наказу Управління ДАБК Одеської міської ради №01-13/1 ДАБК від 02.01.2019 року головним спеціалістом інспекційного відділу №1 Управління Лисим С.О. проведено позапланову перевірку дотримання [PERSON] вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил за адресою об`єкта: [ADDRESS] , та необхідності перевірки виконання вимог припису Управління №686/18 від 02.11.2018 року. Управлінням було видано направлення для проведення позапланового заходу №000008 від 02.01.2019 року зі строком дії з 02.01.2019 року по 04.01.2019 року. Перевірку виконання вимог припису від 02.11.2018 року Управлінням здійснено 04.01.2019 року та на момент виїзду на місце встановлено, що самочинно реконструйований об`єкт не приведено [PERSON] у відповідність до рішення Приморського районного суду м. Одеси від 23.12.2010 року по справі №2-13372/10 та витягу про державну реєстрацію прав, виданого КП «Одеське міське бюро технічної інвентаризації та реєстрації об`єктів нерухомості» за №32631506 від 22.12.2011 року, чим порушено абз.3 п.14 Постанови КМУ «Про затвердження Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю» за №553 від 23.05.2011 року. За цим фактом представником Управління складено акт №000008 та протокол про адміністративне правопорушення від 04.01.2019 року (а.с.74-96). Акт та протокол про адміністративне правопорушення були направлені відповідачу поштою (номер поштового відправлення 6506503217182) та були отриманні останню 09.01.2019 року, про що свідчить копія рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення (а.с.98). За розглядом справи про адміністративне правопорушення 18.01.2019 року заступником начальника Управління Якименко Р.К. відносно [PERSON] винесено постанову\~№035/19 по справі про адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст. 188-42 КУпАП, якою відповідачку було визнано винною та накладено на неї адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 5\~100 грн. (а.с.101-104). При цьому, при розгляді даної справи про адміністративне правопорушення [PERSON] була присутня та до усних пояснень надала заяву, згідно якої свою вину в правопорушенні визнала (а.с.105-106). Викладені обставини не спростовані належними та допустимими доказами із боку відповідачки. При цьому, за розглядом справи встановлено, що у відповідача відсутні належні документи на підтвердження присвоєння адреси вищевказаному об`єкту, а державним реєстратором дані обставини на виконання п.41 Порядку державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, затв. постановою КМУ від 25.12.2015 року №1127 перевірені не були. За викладених обставин представник позивача вважає, що державний реєстратор провів спірну державну реєстрацію права власності, не маючи для цього правових підстав, надавши об`єкту самочинного будівництва без документа про готовність до експлуатації, без документа, що підтверджує присвоєння об`єкту нерухомості майна адреси статус приватної власності. Вирішуючи спір суд виходить із наступного. Відповідно до частини першої статті 10 Закону України від 20 травня 1999 року N 687-XIV "Про архітектурну діяльність" для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об`єктів архітектури додержання суб`єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд. Згідно із частинами другою та третьою статті 10 Закону N 687-XIV державний архітектурно-будівельний контроль здійснюють органи державного архітектурно-будівельного контролю, визначені статтею 6 Закону N 3038-VI (Закон N 3038-VI), зокрема центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду. Частиною третьою статті 6 Закону N 3038-VI (Закон N 3038-VI) визначені органи архітектурно-будівельного контролю, до яких належать, зокрема, виконавчі органи з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад. Згідно з підпунктом 1 пункту "б" частини першої статті 31 Закону України від 21 травня 1997 року N 280/97-ВР "Про місцеве самоврядування в Україні" виконавчим органам міських рад делеговано повноваження у галузі будівництва, а саме: надання (отримання, реєстрація) документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт, здійснення державного архітектурно-будівельного контролю та прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів у випадках та відповідно до вимог, установлених Законом N 3038-VI (Закон N 3038-VI). Відповідно до ч.ч.1, 2, 3 ст.\~41\~Закону України\~«Про регулювання\~містобудівної діяльності»\~від 17.02.2011\~року №3038-VI державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом. Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право, зокрема, безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню; складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, зупинення підготовчих та будівельних робіт; проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомки, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації; одержувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю. Зазначені положення Закону кореспондуються із приписами, передбаченими Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року №553. Разом з цим, за правилами 5 Порядку від 23.05.2011 року №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом. Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні. Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки. Відповідно до п. 9 Порядку від 23.05.2011 року №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва. Вказані положення кореспондуються із приписами п. 13 Порядку від 23.05.2011 року №553, згідно яких суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю; подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки. Відповідно до п.п.16, 17, 18 Порядку від 23.05.2011 року №553 за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком. У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт. Керівникові кожного суб`єкта містобудування, щодо якого складений акт перевірки, або його уповноваженій особі надається по одному примірнику такого акта. Один примірник акта перевірки залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю. Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку, та керівником суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, або його уповноваженою особою, в останній день перевірки. Відповідно до п.п.19, 20, 21 Порядку від 23.05.2011 року №553 припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль. Припис підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку. Протокол разом з усіма матеріалами перевірки протягом трьох днів після його складення подається посадовій особі органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ про правопорушення у сфері містобудівної діяльності. Якщо суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід`ємною частиною такого акта. У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис. У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням. Аналіз наведених норм дає підстави для висновку, що державний архітектурно-будівельний контроль направлений на дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил та здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю. У разі, зокрема, виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності органом державного архітектурно-будівельного контролю у двох примірниках складаються протокол, акт перевірки та припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль проводиться за обов`язковою участю суб`єкта містобудування. Обов`язок контролюючого органу щодо забезпечення участі відповідної особи під час контролюючих заходів кореспондується із правом суб`єкта містобудування бути присутнім під час перевірки, надавати пояснення з приводу виявлених порушень, докази, що їх спростовують тощо. Разом з цим, за правилами ст.\~4\~Закону України\~"Про\~архітектурну діяльність"\~від 20.05.1999\~року №687-XIV для створення об`єкта архітектури виконується комплекс робіт, який включає: підготовку містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки у випадках і порядку, передбачених законодавством; здійснення в необхідних випадках передпроектних робіт, а також заходів з охорони нововиявлених під час здійснення будівництва або зміни (у тому числі шляхом знесення) об`єктів містобудування, що відповідно до закону мають антропологічне, археологічне, естетичне, етнографічне, історичне, мистецьке, наукове чи художнє значення; пошук архітектурного рішення, розроблення, погодження у визначених законом випадках і затвердження проекту; виконання робочої документації для будівництва, а в разі виконання її або окремих її частин іншим виконавцем - здійснення авторського нагляду за таким виконанням; будівництво (нове будівництво, реконструкцію, реставрацію, капітальний ремонт) та знесення об`єкта архітектури, архітектурно-будівельний контроль, технічний та авторський нагляди під час здійснення будівництва або зміни (у тому числі шляхом знесення) об`єкта містобудування; прийняття спорудженого об`єкта в експлуатацію. Згідно із ч.ч.1, 2 ст.\~7\~Закону України\~від 20.05.1999\~року №687-XIV проект об`єкта архітектури розробляється під керівництвом або з обов`язковою участю головного архітектора проекту та/або головного інженера проекту, які мають відповідний кваліфікаційний сертифікат. Проект об`єкта архітектури завіряється підписом і скріплюється особистою печаткою головного архітектора проекту та/або головного інженера проекту, які мають кваліфікаційний сертифікат. Статтею 27\~Закону України\~від 20.05.1999\~року №687-XIV визначено обов`язок замовника та підрядника під час створення об`єкта архітектури, зокрема, доручати виконання окремих видів проектних і будівельних робіт особам, які мають відповідну ліцензію; обирати виконавців робочої документації для будівництва з додержанням вимог статті 8 цього Закону. Відповідно до п. 3 ч. 1, ч. 2, ч. 7 ст.\~34\~Закону України\~"Про\~регулювання містобудівної\~діяльності"\~від 17.02.2011\~року №3038-VI замовник має право виконувати будівельні роботи після видачі замовнику органом державного архітектурно-будівельного контролю дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками або підлягають оцінці впливу на довкілля згідно із Законом України "Про оцінку впливу на довкілля". Зазначені у частині першій цієї статті документи, що надають право на виконання будівельних робіт, є чинними до завершення будівництва. Перелік будівельних робіт, які не потребують документів, що дають право на їх виконання, та після закінчення яких об`єкт не підлягає прийняттю в експлуатацію, затверджується Кабінетом Міністрів України. Виконання будівельних робіт без відповідного документа, передбаченого цією статтею, вважається самочинним будівництвом і тягне за собою відповідальність згідно із законом. Згідно із ч.ч. 1, 2 ст.\~37\~Закону України\~від 17.02.2011\~року №3038-VI право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об`єктах будівництва, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками або підлягають оцінці впливу на довкілля згідно із Законом України "Про оцінку впливу на довкілля", підключення об`єкта будівництва до інженерних мереж та споруд надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після отримання дозволу на виконання будівельних робіт. Дозвіл на виконання будівельних робіт видається органами державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі протягом десяти робочих днів з дня реєстрації заяви. Відповідно до ч.ч.2, 4, 5, 8 ст.\~39\~Закону України\~від 17.02.2011\~року №3038-VI прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками, здійснюється на підставі акта готовності об`єкта до експлуатації шляхом видачі органами державного архітектурно-будівельного контролю сертифіката у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України. Прийняття рішення про реєстрацію (повернення) декларації про готовність об`єкта до експлуатації, видачу (відмову у видачі) сертифіката здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю протягом десяти робочих днів з дати подання відповідних документів. Датою прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об`єкта є дата реєстрації декларації про готовність об`єкта до експлуатації або видачі сертифіката. Експлуатація закінчених будівництвом об`єктів, не прийнятих (якщо таке прийняття передбачено законодавством) в експлуатацію, забороняється. Водночас, згідно із п.п. 3.2, 3.12, 3.21 ДБН А.2.2-3-2014 "Склад та зміст проектної документації на будівництво" будівництво - нове будівництво, реконструкція, капітальний ремонт та технічне переоснащення об`єктів будівництва; об`єкт будівництва - будинки, будівлі, споруди будь-якого призначення, їх комплекси або частини, лінійні об`єкти інженерно-транспортної інфраструктури; реконструкція - це перебудова введеного в експлуатацію в установленому порядку об`єкту будівництва, що передбачає зміну його геометричних розмірів та/або функціонального призначення, внаслідок чого відбувається зміна основних техніко-економічних показників (кількість продукції, потужність тощо), забезпечується удосконалення виробництва, підвищення його техніко-економічного рівня та якості продукції, що виготовляється, поліпшення умов експлуатації та якості послуг. Реконструкція передбачає повне або часткове збереження елементів несучих і огороджувальних конструкцій та призупинення на час виконання робіт експлуатації об`єкту в цілому або його частин (за умови їх автономності). При цьому, відповідно до Переліку, затвердженого постановою Кабінету\~Міністрів України\~від 07.06.2017\~року №406 (в редакції, яка діяла на момент виникнення спірних правовідносин), не потребують документів, що дають право на виконання будівельних робіт та після закінчення яких об`єкт не підлягає прийняттю в експлуатацію, зокрема, роботи з переобладнання та перепланування жилого будинку і жилого приміщення, а також нежилого будинку, будівлі, споруди, приміщення в них, виконання яких не передбачає втручання в огороджувальні та несучі конструкції та/або інженерні системи загального користування, - щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними (СС1), з середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками; заміна покрівлі будівель і споруд згідно з будівельними нормами без втручання в несучі конструкції; реконструкція, капітальний ремонт, технічне переоснащення внутрішніх систем: опалення, у тому числі що передбачає встановлення або заміну обладнання індивідуальних теплових пунктів, заміна трубопроводів систем опалення, балансування систем опалення, встановлення балансувальних клапанів та/або витратомірів, зміна типу систем опалення з однотрубної на двотрубну та/або з вертикальної на горизонтальну, встановлення та/або заміна опалювальних приладів, обладнання опалювальних приладів автоматичними регуляторами температури в приміщеннях, встановлення та заміна приладів-розподілювачів та іншого обладнання регулювання і обліку теплової енергії; вентиляції; водопостачання та водовідведення, у тому числі трубопроводів; силових та слабкострумових систем, які забезпечують функціонування будівель і споруд; заміна існуючих заповнень віконних, балконних та дверних прорізів. Згідно п. 13 Порядку №466 повідомлення про початок виконання підготовчих робіт, повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, та повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) (далі - повідомлення), повідомлення про зміну даних у зазначених повідомленнях за формою згідно з додатками 1, 2 і 2-1 до цього Порядку подається замовником (його уповноваженою особою) особисто або надсилається рекомендованим листом з описом вкладення чи через електронну систему здійснення декларативних та дозвільних процедур у будівництві до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю за місцезнаходженням об`єкта не пізніше ніж за один календарний день до початку виконання підготовчих або будівельних робіт. Відповідно до ст.\~376\~Цивільного кодексу\~України житловий будинок, будівля, споруда, інше нерухоме майно вважаються самочинним будівництвом, якщо вони збудовані або будуються на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи чи належно затвердженого проекту, або з істотними порушеннями будівельних норм і правил. Таким чином, критеріями самочинного будівництва є: будівництво на земельній ділянці, яка не відведена для цієї мети, будівництво, здійснене без дозволу або проекту, будівництво, здійснене з порушенням норм і правил. Відповідно до частини першої статті 38 Закону N 3038-VI (Закон N 3038-VI) у разі виявлення факту самочинного будівництва об`єкта, перебудова якого з метою усунення істотного відхилення від проекту або усунення порушень законних прав та інтересів інших осіб, істотного порушення будівельних норм є неможливою, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю видає особі, яка здійснила (здійснює) таке будівництво, припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил з визначенням строку для добровільного виконання припису. У разі якщо особа в установлений строк добровільно не виконала вимоги, встановлені у приписі, орган державного архітектурно-будівельного контролю подає позов до суду про знесення самочинно збудованого об`єкта та компенсацію витрат, пов`язаних з таким знесенням. Аналіз наведених вище положень частини першої статті 38 (Закон N 3038-VI) у взаємозв`язку з нормами частини першої статті 41 Закону N 3038-VI (Закон N 3038-VI) дає підстави для висновку, що у разі виявлення факту самочинного будівництва об`єкта, перебудова якого з метою усунення істотного відхилення від проекту або усунення порушень законних прав та інтересів інших осіб, істотного порушення будівельних норм є неможливою, орган державного архітектурно-будівельного контролю уповноважений видати припис про усунення порушень, у тому числі шляхом знесення самочинно збудованого об`єкта. Цей припис є обов`язковою передумовою для можливості контролюючого органу звернутися до суду на підставі частини першої статті 38 цього Закону у зв`язку з невиконанням припису. Відповідно до частини першої статті 177\~ЦК об`єктами цивільних прав є речі, у тому числі гроші та цінні папери, інше майно, майнові права, результати робіт, послуги, результати інтелектуальної, творчої діяльності, інформація, а також інші матеріальні і нематеріальні блага. Річчю є предмет матеріального світу, щодо якого можуть виникати цивільні права та обов`язки. Речі поділяються на рухомі та нерухомі. До нерухомих речей належать земельні ділянки, а також об`єкти, розташовані на земельній ділянці, переміщення яких є неможливим без їх знецінення та зміни їх призначення (статті 179, 181 ЦК). За приписами статті 182\~ЦК право власності та інші речові права на нерухомі речі, обмеження цих прав, їх виникнення, перехід і припинення підлягають державній реєстрації. Статтею 331\~ЦК передбачено, що право власності на новостворене нерухоме майно (житлові будинки, будівлі, споруди тощо) виникає з моменту завершення будівництва (створення майна). Якщо договором або законом передбачено прийняття нерухомого майна до експлуатації, право власності виникає з моменту його прийняття до експлуатації. Якщо право власності на нерухоме майно відповідно до закону підлягає державній реєстрації, право власності виникає з моменту державної реєстрації. Таким чином, для того, щоб новостворене майно стало об`єктом цивільно-правових відносин, потрібно виконання трьох умов: 1) завершення будівництва; 2) прийняття до експлуатації; 3) державна реєстрація. Доки ці умови не виконано, особа вважається лише власником матеріалів, обладнання тощо, яке було використано у процесі цього будівництва (створення майна) - (частина третя статті 331 ЦК). Таким чином, з огляду на викладені обставини, суд приходить до висновку, що відповідачем здійснено будівельні роботи із реконструкції вищевказаного приміщення одноповерхового флігелю площею 27,0 кв.м., під житлову квартиру [ADDRESS] « [ADDRESS] зі збільшенням загальної площі до 37,0 кв.м. за рахунок прибудинкової території, без відповідних дозвільних документів. Викладене не спростовано відповідачкою. З огляду на викладене суд приходить до висновку про обґрунтованість позовних вимог. При цьому, за умовами ч. 1 ст. 328 Цивільного кодексу України, право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Згідно вимог частин 2, 3 ст. 331 Цивільного кодексу України, право власності на новостворене нерухоме майно (житлові будинки, будівлі, споруди тощо) виникає з моменту завершення будівництва (створення майна). Якщо договором або законом передбачено прийняття нерухомого майна до експлуатації, право власності виникає з моменту його прийняття до експлуатації. Якщо право власності на нерухоме майно відповідно до закону підлягає державній реєстрації, право власності виникає з моменту державної реєстрації. Відносини, що виникають у сфері державної реєстрації речових прав на нерухоме майно регулює Закон України\~"Про\~державну реєстрацію\~речових прав\~на нерухоме\~майно та\~їх обтяжень" (далі за текстом - "Закон про державну реєстрацію"). Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 2 Закону про державну реєстрацію державна реєстрація речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень це - офіційне визнання і підтвердження державою фактів набуття, зміни або припинення речових прав на нерухоме майно, обтяжень таких прав шляхом внесення відповідних відомостей до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно. Згідно п. 9 ч. 1 статті 2 Закону про державну реєстрацію реєстраційна дія - державна реєстрація прав, внесення змін до записів державного реєстру прав, скасування державної реєстрації прав, а також інші дії, що здійснюються в державному реєстрі прав, крім надання інформації з державного реєстру прав. На підставі ч. 4 ст. 18 Закону про держану реєстрацію державній реєстрації підлягають виключно заявлені речові права на нерухоме майно та їх обтяження, за умови їх відповідності законодавству і поданим/отриманим документам. Виходячи з припису ст. 22 Закону про державну реєстрацію документи, що подаються для державної реєстрації прав, повинні відповідати вимогам, встановленим цим Законом та іншими нормативно-правовими актами. Відповідно до ч. 2 ст. 26 Закону про державну реєстрацію у разі скасування на підставі рішення суду рішення про державну реєстрацію прав, документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав, скасування записів про проведену державну реєстрацію прав до державного реєстру прав вноситься запис про скасування державної реєстрації прав. Згідно з правовою позицією Великої Палати Верховного Суду в справі № 925/1265/16 (провадження N 12-158гс18; постанова Верховного Суду від 22.08.2018) право або інтерес позивача може бути порушено внесенням до державного реєстру речових прав на нерухоме майно відомостей про наявність права власності (користування) іншої особи. При цьому рішення суб`єкта державної реєстрації прав про державну реєстрацію прав із внесенням відповідного запису до державного реєстру речових прав на нерухоме майно вичерпує свою дію. Тому належним способом захисту права або інтересу позивача у такому разі є не скасування рішення суб`єкта державної реєстрації прав про державну реєстрацію прав, а скасування запису про проведену державну реєстрацію права власності (користування) (ч. 2 ст. 26 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень"). Таким чином, з огляду на викладені норми чинного законодавства, суд вбачає, що позов підлягає частковому задоволенню та саме відмовляє в частині вимог про визнання протиправним та скасування рішення державного реєстратора Комунального підприємства Новоселівської сільської ради «Регіональне бюро державної реєстрації» Одеської області бондаря О.М. (індексний номер 38950196 від 26.12.2017 року) про державну реєстрацію права власності за [PERSON] на об`єкт нерухомого майна, а саме квартиру за адресою: [ADDRESS] , оскільки така вимога не відповідає способам захисту прав, передбачених чинним законодавством. В іншій частині вимог Управління суд приходить до висновку про їх задоволення. На підставі викладеного,

Outcome: partial