Jurisdiction: civil
Date: 2021-05-26 00:00:00

До Оратівського районного суду Вінницької області 01.04.2021 року надійшла позовна заява керівника Немирівської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції у Вінницькій області до [PERSON] та [PERSON] , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача - Оратівська селищна рада Вінницької області, про стягнення шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу внаслідок незаконної порубки дерев в сумі 65881,74 грн. Позов обгругнтовано тим, що Немирівською окружною прокуратурою за наслідками вивчення стану відшкодування шкоди, заподіяною навколишньому природному середовищу внаслідок вчинення кримінальних та адміністративних правопорушень, встановлені підстави для представництва інтересів держави в особі Державної екологічної інспекції у Вінницькій області. Зокрема, згідно протоколів про адміністративні правопорушення № 012053 від 12.06.2020 року та № 012054 від 12.06.2020 року, у травні 2020 року [PERSON] спільно з [PERSON] здійснили незаконне знищення зелених насаджень у кількості 67 шт різних порід та діаметрів на землях загального користування на території Скоморошківської сільської ради (біля ставу) за межами села Кам`яногірка Оратівського району Вінницької області. Вказані дії [PERSON] та [PERSON] призвели до порушення ст. 10 Закону України « Про рослинний світ» та заподіяння шкоди державі. В подальшому постановами про накладення адміністративного стягнення № 06/125 та № 06/159 від 22.06.2020 року [PERSON] та [PERSON] було визнано винними у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого 153 КУпАП та накладено на кожного адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 170 грн. Вказані постанови не оскаржували та набрали законної сили. Державною екологічною інспекцією у Вінницькій області обчислено розмір збитків, заподіяних державі внаслідок порубки 67 дерев різних порід та діаметрів, який складає 65881 грн. 74 коп. Відповідачам 12.08.2020 року за № 2752/06 Державною екологічною інспекцією у Вінницькій області було надіслано претензію щодо можливості у добровільному порядку відшкодувати збитки, завдані державі в розмірі 65881,74 грн. У наданий для добровільного відшкодування збитків строк та станом на день пред`явлення позову до суду, відповідачами шкода, спричинена незаконним знищенням та пошкоджень зелених насаджень, не відшкодовано. Враховуючи наведене, прокурор просив суд стягнути з відповідачів [PERSON] та [PERSON] на користь держави шкоду, завдану навколишньому природному середовищу незаконною порубкою дерев в сумі 65881,74 грн та витрати зі сплати судового збору в сумі 2 270 грн. Ухвалою суду від 22.04.2021 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито спрощене позовне провадження у справі та з врахуванням вимог ст. 274 ЦПК України розгляд справи вирішено проводити за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін та призначено на 27.05.2021 року. Немирівською окружною прокуратурою отримано ухвалу суду 28.04.2021 року, Державною екологічною інспекцією у Вінницькій області отримано ухвалу суду 29.04.2021 року, Оратівською селищною радою Вінницької області отримано ухвалу суду 26.04.2021 року, що підтверджується повідомленнями про вручення поштового відправлення, які наявні в матеріалах справи. При цьому, від третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача Оратівської селищної ради Вінницької області до суду надійшла заява про розгляд справи без участі третьої особи, позовні вимоги підтримують. Відповідачем 2 [PERSON] отримано ухвалу суду 30.04.2021 року, що підтверджується повідомленням про вручення поштового відправлення, яке наявне в матеріалах справи. При цьому, відповідач відзиву, заяв та клопотань суду не надав. Відповідач 1 [PERSON] відзиву, заяв та клопотань суду не надав, при цьому, як вбачається з трекінгу поштових відправлень «Укрпошта», відправлення відповідачу 1 не вручене 07.05.2021 року під час доставки. За змістом пунктів 116, 117 Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 05.03.2009 р. № 270 у разі невручення рекомендованого листа з позначкою "Судова повістка" з поважних причин рекомендований лист разом з бланком повідомлення про вручення повертається за зворотною адресою не пізніше ніж через п`ять календарних днів з дня надходження листа до об`єкта поштового зв`язку місця призначення із зазначенням причин невручення. Поштові відправлення повертаються об`єктом поштового зв`язку відправнику у разі, зокрема, закінчення встановленого строку зберігання. Відповідно до ч.2, 4, 6, 7 ст. 128 ЦПК України суд повідомляє учасників справи про дату, час і місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії, якщо їх явка є не обов`язковою. Судові повідомлення здійснюються судовими повістками-повідомленнями. Судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається на офіційну електронну адресу відповідного учасника справи, у випадку наявності у нього офіційної електронної адреси або разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення у випадку, якщо така адреса відсутня, або через кур`єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи. У разі ненадання учасниками справи інформації щодо їх адреси судова повістка надсилається: 1) юридичним особам та фізичним особам - підприємцям - за адресою місцезнаходження (місця проживання), що зазначена в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань; 2) фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку. Згідно п. 4 ч.8 ст. 128 ЦПК України днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси. Отже, у разі якщо судове повідомлення направлено судом за належною адресою, тобто повідомленою суду стороною чи встановленою судом інформацією про зареєстроване місце проживання (перебування) фізичної особи, і повернуто відділом поштового зв`язку з посиланням на відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, відмовою адресата від одержання, закінчення строку зберігання поштового відправлення тощо, то вважається що адресат повідомлений про вчинення відповідної процесуальної дії. За змістом ст. 275 ЦПК України встановлено, що суд розглядає справи у порядку спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі. Статтею 43 ЦПК України визначено права та обов`язки учасників судового процесу, зокрема учасники справи зобов`язані: виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу; сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи; з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою; подавати усі наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази тощо. Також суд зазначає, що відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікованої Законом України від 17.07.1997, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Перебіг строків судового розгляду у цивільних справах починається з часу надходження позовної заяви до суду, а закінчується ухваленням остаточного рішення у справі, якщо воно не на користь особи (справа "Скопелліті проти Італії" від 23.11.1993), або виконанням рішення, ухваленого на користь особи (справа "Папахелас проти Греції" від 25.03.1999). Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду неефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням частини 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (параграфи 66, 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 у справі "Смірнова проти України"). У рішеннях Європейського суду з прав людини у справі "Шульга проти України" та справі "Красношапка проти України" зазначено, що роль національних суддів полягає у швидкому та ефективному розгляді справ та організовувати судові провадження таким чином, щоб вони були без затримок та ефективними. До того ж організація провадження таким чином, щоб воно було швидким та ефективним, є завданням саме національних судів (див. рішення Суду у справі Білий проти України, no. 14475/03, від 21.10.2010). Відповідно до ч. 8 ст. 178 ЦПК України, у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами. Судом вжито всіх заходів стосовно повідомлення відповідачів шляхом надсилання процесуальних документів на адресу реєстрації відповідачів, та відповідно до п. 4 ч.8 ст. 128 ЦПК України відповідач 1 [PERSON] вважається належним чином повідомлений про день та місце розгляду справи. Враховуючи отримання сторонами ухвали суду, в якій встановлено час на вчинення процесуальних дій, з огляду на наявність доказів завчасного її отримання, та у зв`язку з неподанням відповідачами у визначений ухвалою суду строк ні відзиву на позов, ні клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін, справа розглядається за наявними матеріалами у відповідності до положень ст.ст. 178, 279 ЦПК України. Розглянувши матеріали справи, з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлені наступні обставини та відповідні їм правовідносини. Як вбачається з протоколу № 012054 про адміністративне правопорушення від 12.06.2020 року, [PERSON] в травні 2020 року здійснив знищення зелених насаджень за межами населеного пункту, що не віднесені до лісового фонду, а саме: [PERSON] разом із [PERSON] здійснили незаконну рубку дерев у кількості 67 шт. різних порід та діаметрів на землях водного фонду на території Скоморошківської сільської ради на землях загального користування (біля ставу) за межами села Кам`яногірка Оратівського району Вінницької області. Своїми діями [PERSON] порушив ст. 10 Закону України « Про рослинний світ». Постановою Державної екологічної інспекції у Вінницькій області № 06/158 від 22.06.2020 року [PERSON] визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 153 КУпАП, та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 170 грн. Копію постанови надіслано рекомендованим листом з повідомленням 22.06.2020 року. Відповідно до протоколу № 012053 про адміністративне правопорушення від 12.06.2020 року, [PERSON] в травні 2020 року здійснив знищення зелених насаджень за межами населеного пункту, що не віднесені до лісового фонду, а саме: [PERSON] разом [PERSON] здійснили незаконну рубку дерев у кількості 67 шт. різних порід та діаметрів на землях водного фонду на території Скоморошківської сільської ради на землях загального користування (біля ставу) за межами села Кам`яногірка Оратівського району Вінницької області. Своїми діями [PERSON] порушив ст. 10 Закону України « Про рослинний світ». Постановою Державної екологічної інспекції у Вінницькій області № 06/159 від 22.06.2020 року [PERSON] визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 153 КУпАП, та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 170 грн. Копію постанови надіслано рекомендованим листом з повідомленням 22.06.2020 року. Згідно із квитанцією № 0.0.1754510960, код квитанції 2008-5017-0906-0904 від 01.07.2020 року, [PERSON] сплатив штраф у розмірі 170 грн. Як вбачається з розрахунку розмірів лісопорушення та заподіяної ним шкоди, місце лісопорушення:с. Кам`яногірка Оратівського району Вінницької області, суть порушення: незаконна порубка, розмір шкоди, заподіяних державі внаслідок порубки 67 дерев складає 65881,74 грн. Розрахунки здійснено у відповідності з додатком № 1 з урахуванням п.2 до постанови Кабінету Міністрів України від 23.07.2008 року № 665 « Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу». Державною екологічною інспекцією у Вінницькій області за № 2752/6/20 від 12.08.2020 року на адресу відповідачів [PERSON] та [PERSON] було направлено претензію на добровільне відшкодування шкоди завданої державі внаслідок порушення вимог природоохоронного законодавства. У наданий для добровільного відшкодування збитків строк, відповідачами заподіяну шкоду не сплачено, жодних документів на підтвердження щодо добровільного відшкодування збитків заподіяних державі внаслідок порушення вимог природоохоронного законодавства відповідачами не надано. Визначаючись щодо встановлених обставин та заявлених позовних вимог, суд керується наступним. Відповідно до ст.13 Конституції України земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією. Кожний громадянин має право користуватися природними об`єктами права власності народу відповідно до закону. Зазначені положення також містяться в ст.324 ЦК України, в якій зазначено, що земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування. Відповідно до ст.10 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» сільські, селищні, міські ради є органами місцевого самоврядування, що представляють відповідні територіальні громади та здійснюють від їх імені та в їх інтересах функції і повноваження місцевого самоврядування, визначені Конституцією України, цим та іншими законами. Як вбачається з ст.145 Конституції України права місцевого самоврядування захищаються в судовому порядку. Згідно з ч.3 ст.23 Закону України «Про прокуратуру» підставою представництва прокурором інтересів держави в суді є порушення або загроза їх порушення, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежно здійснює відповідний суб`єкт владних повноважень. Статтею 66 Конституції України передбачено, що кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, відшкодувати завдані ним збитки. Відповідно до ст.105 Лісового кодексу України порушення лісового законодавства тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність, відповідно до закону. Відповідальність за порушення лісового законодавства несуть особи винні у незаконному вирубуванні та пошкодженні дерев, чагарників. Згідно з ст.107 Лісового кодексу України громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну лісу внаслідок порушення лісового законодавства, у розмірах і порядку визначених законодавством України. Положеннями п.п. «а», «б» абз. 1 ст. 40 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» встановлено, що використання природних ресурсів громадянами, підприємствами, установами та організаціями здійснюється з додержанням обов`язкових екологічних вимог: раціонального і економного використання природних ресурсів на основі широкого застосування новітніх технологій; здійснення заходів щодо запобігання псуванню, забрудненню, виснаженню природних ресурсів, негативному впливу на стан навколишнього природного середовища. Частиною 2 ст. 293 ЦК України передбачено, що діяльність фізичної та юридичної особи, що призводить до нищення, псування, забруднення довкілля, є незаконною. Кожен має право вимагати припинення такої діяльності. Статтею 10 Закону України «Про рослинний світ», визначено, що спеціальне використання природних рослинних ресурсів здійснюється за дозволом юридичними або фізичними особами для задоволення їх виробничих та наукових потреб, а також з метою отримання прибутку від реалізації цих ресурсів або продуктів їх переробки. Статтею 40 Закону України «Про рослинний світ» передбачено, що порушення законодавства про рослинний світ тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність згідно з законами України. Відповідальність за порушення законодавства про рослинний світ несуть особи, винні, зокрема, у: самовільному спеціальному використанні природних рослинних ресурсів; порушенні правил загального використання природних рослинних ресурсів; протиправному знищенні або пошкодженні об`єктів рослинного світу. Статтею 153 КУпАП передбачена адміністративна відповідальність за знищення або пошкодження зелених насаджень, окремих дерев, чагарників, газонів, квітників та інших об`єктів озеленення в межах населених пунктів, невжиття заходів для їх охорони, а також самовільне перенесення в інші місця під час забудови окремих ділянок, зайнятих об`єктами озеленення; пошкодження дерев і чагарників за межами населених пунктів, що не віднесені до лісового фонду, або їх незаконна порубка. Згідно ст.ст. 68, 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Відповідальність за порушення законодавства про рослинний світ несуть особи, винні у протиправному знищенні або пошкодженні об`єктів рослинного світу (ч. 2 ст. 40 Закону України «Про рослинний світ»). Відповідно до ч.1 ст.1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Згідно ст. 11 Закону України «Про Державний бюджет України на 2021 рік» встановлено, що джерелами формування спеціального фонду Державного бюджету України на 2021 рік у частині доходів є надходження, визначенні частиною третьою статті 29 Бюджетного кодексу України з урахуванням особливостей, визначених пунктом 17 розділу VI "Прикінцеві та перехідні положення" Бюджетного кодексу України, а також визначений перелік надходжень. Згідно пункту 7 частини 3 статті 29 Бюджетного кодексу України джерелами формування спеціального фонду Державного бюджету України в частині доходів є 30 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності. Пунктом 4 частини першої статті 69-1 Бюджетного кодексу України встановлено, що до надходжень спеціального фонду місцевих бюджетів належать 70 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, в тому числі: до сільських, селищних, міських бюджетів, бюджетів об`єднаних територіальних громад - 50 відсотків, обласних бюджетів та бюджету Автономної Республіки Крим - 20 відсотків, бюджетів міст Києва та Севастополя - 70 відсотків. Таким чином, шкода, заподіяна порушенням природоохоронного законодавства, відшкодовується шляхом перерахування коштів на єдиний розподільчий казначейський рахунок відповідної місцевої ради, на адміністративній території якої скоєно правопорушення, на користь зведеного бюджету, із якого місцевим органом Державної казначейської служби України в подальшому розподіляються конкретні суми коштів до Державного, обласного та місцевого бюджетів у вказаному вище співвідношенні. Згідно ч.2 ст.16 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути, серед іншого, відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди. Частиною 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод від 04.11.50, яка набрала чинності для України з 11.09.97 і відповідно до ст. 9 Конституції України є частиною національного законодавства, передбачено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку належним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру... При цьому суд враховує позиції ЄСПЛ щодо аргументації судових рішень, закріплені, зокрема в п. 42 рішення "Бендерський проти України" від 15.11.2007, в якому наголошується, що відповідно до практики, яка відображає принцип належного здійснення правосуддя, судові рішення мають достатньою мірою висвітлювати мотиви, на яких вони базуються. Межі такого обов`язку можуть різнитися залежно від природи рішення та мають оцінюватись, виходячи з обставин кожної справи (рішення "Руїз Торійа проти Іспанії" від 09.12.94). Конвенція не гарантує захист теоретичних та ілюзорних прав, а гарантує захист прав конкретних та ефективних (рішення "Артіко проти Італії" від 13.05.80). Право може вважатися ефективним, тільки, якщо зауваження сторін насправді "заслухані", тобто належним чином вивчені судом (п. 33 рішення від 21.03.2000 у справі "Дюлоранс проти Франції"; п. п. 32 - 35 рішення від 07.03.2006 у справі "Донадзе проти Грузії"). Як встановлено судом та вбачається із матеріалів справи, постановами Державної екологічної інспекції у Вінницькій області відповідачів було визнано винними у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 153 КУпАП та накладено на кожного адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 170 грн. Вказані постанови набрали законної сили, та [PERSON] оплатив штраф у повному розмірі. Таким чином, матеріалами справи доведено, що відповідачами внаслідок незаконної порубки дерев було завдану навколишньому природному середовищу шкоду в розмірі 65881,74 грн. При цьому, доказів на спростування вини, та, як наслідок, спростування заподіяння шкоди на заявлену суму 65881,74 грн. відповідачами суду не надано, а тому суд приходить до висновку, що позовні вимоги про відшкодування шкоди, завданої державі порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища, є обґрунтованими, підтвердженими зібраними у справі доказами та не спростованими у встановленому процесуальним законом порядку відповідачами належними та допустимими доказами, а тому підлягають задоволенню у повному обсязі, оскільки шкода, заподіяна відповідачами державі ними до теперішнього часу у добровільному порядку не відшкодована, а тому підлягає стягненню з них в судовому порядку до місцевого бюджету Оратівської об`єднаної територіальної громади. Згідно з ч.ч. 1, 2 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог, інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: 1) у разі задоволення позову - на відповідача; 2) у разі відмови в позові - на позивача; 3) у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. З урахуванням положень статті 141 ЦПК України з відповідачів на користь Вінницької обласної прокуратури підлягає стягненню судовий збір у розмірі 2 270 грн. На підставі викладеного,

Outcome: approved