Jurisdiction: civil
Date: 2019-08-27 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулася до Оболонського районного суду м. Києва в порядку цивільного судочинства з позовом до відповідача фізичної особи-підприємця [PERSON] (далі - ФОП [PERSON] ) про захист прав споживача, розірвання договору побутового підряду та відшкодування шкоди. Свої позовні вимоги [PERSON] обґрунтовувала тим, що вона є власником плаща торгової марки Annette Gortz, який вона придбала за 25000,00 грн. 11 жовтня 2016 року [PERSON] та ФОП [PERSON] уклали договір побутового підряду №03297-34, згідно з яким відповідач прийняв та зобов`язався здійснити хімічну очистку плаща торгової марки Annette Gortz, а позивач оплатити послуги з хімічної очистки речі вартістю 450,00 грн. Як стверджувала [PERSON] , працівником відповідача всупереч інструкції на ярлику плаща, в якому вказано "тільки делікатне прання", застосовано до тканини реагенти, внаслідок чого на плащі утворились плями білястого кольору через зрив барвника тканини. [PERSON] зазначила, що її плащ зіпсовано унаслідок непрофесійних дій працівника відповідача. З цих підстав позивач просила суд розірвати договір побутового підряду від 11 жовтня 2016 року №03297-34, укладений між нею та ФОП [PERSON] ; стягнути з відповідача на користь позивача відшкодування збитків у сумі 25000,00 грн та відшкодування моральної шкоди у сумі 6000,00 грн. У судовому засіданні позивач та її представник підтримали позовні вимоги, просили суд їх задовольнити. Відповідач подала до суду відзив на позовну заяву, в якому зазначила, що 11 жовтня 2016 року [PERSON] звернулась до ФОП [PERSON] , яка здійснює господарську діяльність з надання послуг з хімічного чищення та прання на приймальному пункті за адресою: [ADDRESS] , з приводу хімічного чищення плаща торгової марки Annette Gortz. При цьому позивач звернула увагу на те, що на лівій передній та боковій частинах виробу наявні темні плями невідомого походження, які [PERSON] просила видалити. Прийнявши плащ, працівник відповідача передала його технологу для пробного видалення плями на маленькій ділянці речі або перевірки чи можливе усунення плям на усьому плащі та чи доцільно приймати виріб в обробку. Під час спроби усунути пляму за допомогою водяної пари на тканині почали проявлятись ознаки зриву кольору у вигляді посвітління, у зв`язку з чим технолог негайно припинила обробку. Після цього приймальник запропонувала [PERSON] скористатись послугою ексклюзивного чищення для індивідуального (не потокового) чищення плаща з метою більш ретельної роботи над виведенням плям. Відповідач зауважила, що на момент здачі виробу для чищення він мав дефекти у вигляді великої кількості плям на значній ділянці виробу, ступінь зносу становив 50%. Оглянувши виріб щодо можливості піддання його обробці для відновлення товарного вигляду, технолог дійшла висновку, що для видалення плям необхідна хімічна чистка з застосуванням органічних розчинників, проте згідно з рекомендаціями виробника плаща річ може підлягати пранню при температурі не більше 30°С, а хімічне чищення - заборонене. Зважаючи на це, чищення плаща було визнано недоцільним, позаяк при делікатній обробці неможливо усунути дефекти (плями), що присутні на виробі, а порушення рекомендацій виробника призведе до зриву кольору барвника та повної втрати товарного вигляду. Про указані обставини ФОП [PERSON] повідомила [PERSON] Відповідач стверджувала, що уклавши договір побутового підряду від 11 жовтня 2016 року №03297-34, [PERSON] погодилась з ризиками наявності прихованих дефектів та неможливості повного очищення речі. Також ФОП [PERSON] вказувала на те, що її працівники діяли відповідно до замовлення позивача щодо виведення плям, з урахуванням символів та вимог догляду за виробом, вигляд виробу не погіршився у порівнянні з тим, в якому він надавався на чищення. З цих підстав відповідач просила суд відмовити [PERSON] у задоволенні її позову у повному обсязі. У судовому засіданні представник відповідача просила суд відмовити у задоволенні позовних вимог [PERSON] з підстав, наведених у відзиві на позовну заяву. За клопотанням представника позивача судом ухвалою від 21 листопада 2018 року призначено у справі судову товарознавчу експертизу для з`ясування причин виникнення дефектів на плащі, який був переданий позивачем для здійснення хімічного чищення за договором від 11 жовтня 2016 року №03297-34, зокрема чи могли виникнути дефекти на плащі внаслідок її хімічного чищення. У зв`язку з цим провадження у справі було зупинено до проведення експертного дослідження. Після надходження висновку експерта ухвалою суду від 09 квітня 2019 року провадження у справі було поновлено. Заслухавши вступні слова позивача та її представника, представника відповідача, показання свідка [PERSON] , дослідивши матеріали справи, зібрані у справі докази, зокрема плащ торгової марки Annette Gortz, суд дійшов такого висновку. Згідно з ст. 6, ч. 1 ст. 627 та ч. 1 ст. 628 ЦК України сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. За приписами ч. ч. 1, 2 ст. 865 ЦК України за договором побутового підряду підрядник, який здійснює підприємницьку діяльність, зобов`язується виконати за завданням фізичної особи (замовника) певну роботу, призначену для задоволення побутових та інших особистих потреб, а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу. Договір побутового підряду є публічним договором Договір побутового підряду вважається укладеним у належній формі, якщо підрядник видав замовникові квитанцію або інший документ, що підтверджує укладення договору (ч. 1 ст. 866 ЦК України). Проаналізувавши наведену законодавчу норму, суд вважає, що видача й одержання квитанції (квитанції-замовлення, квитанції-зобов`язання) чи іншого документа на підтвердження укладення договору побутового підряду свідчить про згоду сторін з усіма його умовами. Судом установлено, що 11 жовтня 2016 року [PERSON] (замовник) та ФОП [PERSON] (підрядник) уклали договір побутового підряду №03297-34, за умовами якого відповідач прийняв та зобов`язався здійснити хімічну очистку плаща торгової марки Annette Gortz, а позивач оплатити послуги з хімічної очистки речі вартістю 1050,00 грн. Строк виконання робіт - до 20 жовтня 2016 року. Укладення договору засвідчується квитанціями №03297-34 (а. с. 92-93). Як стверджувала позивач, унаслідок непрофесійних дій працівників відповідача з хімічного чищення плаща виріб було зіпсовано, а саме - на ньому утворились білясті плями. Вирішуючи питання щодо наявності підстав для відшкодування [PERSON] матеріальних збитків та моральної шкоди, суд виходить з такого. Відповідно до ч. 3 ст. 865 ЦК України до відносин за договором побутового підряду, не врегульованих цим Кодексом, застосовується законодавство про захист прав споживачів. Згідно з п. п. 3, 4 ст. 10 Закону України "Про захист прав споживачів" у разі виявлення недоліків у виконаній роботі (наданій послузі) споживач має право на свій вибір вимагати: 1) безоплатного усунення недоліків у виконаній роботі (наданій послузі) у розумний строк; 2) відповідного зменшення ціни виконаної роботи (наданої послуги); 3) безоплатного виготовлення іншої речі з такого ж матеріалу і такої ж якості чи повторного виконання роботи; 4) відшкодування завданих йому збитків з усуненням недоліків виконаної роботи (наданої послуги) своїми силами чи із залученням третьої особи; 5) реалізації інших прав, що передбачені чинним законодавством на день укладення відповідного договору. Зазначені вимоги підлягають задоволенню у разі виявлення недоліків під час приймання виконаної роботи (наданої послуги) або під час її виконання (надання), а в разі неможливості виявлення недоліків під час приймання виконаної роботи (наданої послуги) - протягом гарантійного чи іншого строку, встановленого договором, чи протягом двох років з дня прийняття виконаної роботи (наданої послуги) у разі відсутності гарантійного чи іншого строку, встановленого законодавством або договором. За наявності у роботі (послузі) істотних недоліків споживач має право вимагати розірвання договору та відшкодування збитків. Ст. 12 Закону України "Про захист прав споживачів" визначено, що істотний недолік - недолік, який робить неможливим чи недопустимим використання товару відповідно до його цільового призначення, виник з вини виробника (продавця, виконавця), після його усунення проявляється знову з незалежних від споживача причин і при цьому наділений хоча б однією з нижченаведених ознак: а) він взагалі не може бути усунутий; б) його усунення потребує понад чотирнадцять календарних днів; в) він робить товар суттєво іншим, ніж передбачено договором. Ст. 20 Закону України "Про захист прав споживачів" визначено, що правила торговельного, побутового та інших видів обслуговування (виконання робіт, надання послуг) затверджуються Кабінетом Міністрів України. Зазначені правила не можуть суперечити законодавчим актам. Постановою Кабінету Міністрів України від 16 травня 1994 року №313 затверджено Правила побутового обслуговування населення, які визначають основні вимоги до побутового обслуговування населення і регулюють відносини між замовниками та виконавцями у наданні побутових послуг на території України (далі - Правила). Відповідно до указаної постанови Кабінету Міністрів України та з метою визначення особливостей приймання, оформлення, виконання та видавання замовлень з окремих видів побутових послуг наказом Українського союзу об`єднань, підприємств і організацій побутового обслуговування населення від 27 серпня 2000 року №20 затверджено інструкції щодо надання окремих видів побутових послуг, зокрема й Інструкцію щодо надання послуг з хімічної чистки та фарбування (перефарбування) виробів (далі - Інструкція). Згідно з п. 25 Правил виконавець зобов`язаний забезпечити попередження замовника про недоброякісність або непридатність матеріалів, наданих замовником, а також про інші незалежні від виконавця обставини, що можуть погіршити споживчі властивості замовлення. П. 29 Правил передбачено, що виконавець не несе відповідальності за недоліки у наданих послугах, якщо доведе, що вони виникли не з його вини. П. 3.1 Інструкції передбачено, що виконання послуги повинно проводитися відповідно до замовлення, діючих стандартів (перелік додається) та технологічних процесів (інструкцій), затверджених у встановленому порядку. На виробах після хімічної чистки можуть бути дефекти, що були зазначені під час оформлення замовлення, та приховані дефекти, які допускаються діючими стандартами (п. 4.3 Інструкції). Відповідно до п. 4.20 Галузевого стандарту України 201-03-96 "Одяг та предмети домашнього вжитку після хімічної чистки. Загальні технічні умови" (далі - ГСТУ 201-03-96) на виробах після хімічної чистки допускається наявність дефектів, які позначені в квитанції та прихованих дефектів, які виникли в процесі носіння та експлуатації виробів і виявлені після чищення, серед яких: закріплені плями та затіки від фарб, парфумів, ліків, крові, чорнил, жиру, клею та інше; зміна інтенсивності кольору чи забарвлення, зміна форми малюнка, білястість, пожовтіння, вицвітання, зблякнення, витравлені місця, утворені від дії поту, хімікатів, світла і тривалого тертя в процесі носіння; полиск, приховані та явні запали, які виникли від порушення режиму прасування в домашніх умовах; блиск, пилинг, заломи, зморщування виробів через нерівномірність усадки змішаних ниток; ослаблення тканини в місцях запалів та потертих місцях. Згідно з п. 2.4 Інструкції при оформленні замовлення замовник своїм підписом підтверджує згоду щодо вартості виробу, відсотку зносу, виду обробки, наявних дефектів, а також ознайомлення його про можливість проявлення прихованих дефектів та усадки виробу після обробки. У квитанції, виданій позивачеві ФОП [PERSON] на підтвердження укладення договору побутового підряду від 11 жовтня 2017 року №03297-34 (а. с. 5), були зазначені дефекти виробу: білястість, вицвітання, потертості, заломи, плями невідомого походження, витравлені місця, утворені від дії поту, загальне забруднення, порушення структури тканини. Ступінь забруднення - сильне. Ступінь зносу вказаного виробу складає 50%. Можливі приховані дефекти. Без 100% відновлення. (а. с. 93). Суд вважає, що з огляду на стан плаща, в якому він перебував на момент укладення договору побутового підряду від 11 жовтня 2017 року №03297-34, відповідно до п. 2.5 Інструкції, працівником відповідача правильно визначено ступінь зносу речі. Крім цього, уклавши договір побутового підряду від 11 жовтня 2016 року №03297-34, [PERSON] погодилась з його умовами, зокрема щодо того, що вироби, на яких відсутня фабрична бирка, а також які мають застарілі, попередньо оброблені плями, а також плями та забруднення, які можуть змінити структуру тканини, її колір, приймаються підрядником без гарантії якості виконання замовлення. У випадку сильного зносу виробу підрядник не відповідає за можливі механічні пошкодження під час обробки. Також підрядник не несе відповідальності за можливе проявлення прихованих дефектів, що виникли в процесі виготовлення чи носіння речей: потертості, пориви, відшарування клеєної, зміни кольору та пожовтіння від поту та хімікатів або під час дії світла, пошкодження міллю тощо (а. с. 92-93). Згідно з висновком експертів Київського науково-дослідного інституту судових експертиз за результатами проведеної трасологічної та хімічної експертизи від 01 квітня 2019 року №130/19-31/131/19-34 (а. с. 160-167) на плащі позивача, а саме - на ділянці лівої поли приблизно на рівні кишені перед передньо-боковим та боковим швами поряд з кишенею, наявні сліди експлуатаційного походження - нашарування речовини темно-сірого кольору у вигляді слідів забруднень, утворених внаслідок контактування з забрудненою поверхнею, не виключено під час експлуатації. На ділянках поверхні тканини верху лівої кишені та поряд в бік застібки наявні сліди потьоків та жмакання тканини, які могли бути утворені внаслідок обробки, прання тощо забрудненої ділянки виробу. Будь-яких пошкоджень у вигляді розривів, розповзання тканини до дірок, які могли б свідчити про дію хімічних речовин, у тому числі при чищенні, не встановлено, зокрема не виявлено слідів характерних для обробки перхлоретиленом - руйнування прозорої плівки, скручування і деформація у вигляді кульки. У висновку експертизи також зазначено, що склад волокон тканини плаща не відповідає інформації, що наведена на маркувальній стрічці. На зовнішній поверхні тканини знаходиться прозоре полімерне захисне покриття волокон. Локальна ділянка тканини лівої поли плаща в області верху кишені піддавалась обробці, проте експертами не з`ясовано чи проводилась обробка. Крім цього, експертами встановлено, що білястості на плащі не виявлено. На поверхні виробу виявлено плями темно-сірого кольору у вигляді поверхневого забруднення. Також допитана у якості свідка [PERSON] засвідчила, що при спробі чищення плаща [PERSON] не застосувались хімічні засоби чищення. Матеріали справи не містять будь-яких доказів, які б засвідчували, що чищення плаща [PERSON] було виконано ФОП [PERSON] не відповідно до замовлення позивача та технологічних процесів, а при виконанні роботи були застосовані хімічні препарати та вид обробки, що не відповідали символам та вимогам догляду за виробом. Отже, суд вважає недоведеним факт неналежного виконання відповідачем роботи з чищення сукні, заподіяння матеріальних збитків псуванням виробу, а тому суд дійшов висновку про необхідність відмовити [PERSON] у задоволенні її позову. Відповідно до ст. ст. 11, 15, 16, 526, 530, 865-868, 872 ЦК України, ст. ст. 10, 12, 20 Закону України "Про захист прав споживачів", Правил побутового обслуговування населення, які визначають основні вимоги до побутового обслуговування населення і регулюють відносини між замовниками та виконавцями у наданні побутових послуг на території України, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 16 травня 1994 року №313, Інструкції щодо надання послуг з хімічної чистки та фарбування (перефарбування) виробів, затвердженої наказом Українського союзу об`єднань, підприємств і організацій побутового обслуговування населення від 27 серпня 2000 року №20,

Outcome: dismissed