Jurisdiction: civil
Date: 2021-12-08 00:00:00

08.09.2020 р. позивач звернулась до суду з вищевказаним позовом, в якому зазначила, що з 28.09.2001 р. перебуває у зареєстрованому шлюбі з [PERSON] . Під час шлюбу ними за спільні кошти, що належали подружжю, на підставі договору купівлі-продажу від 30.07.2008 р. був придбаний недобудований житловий будинок площею 60,7 кв.м., розташований на земельній ділянці площею 518 кв.м. за адресою: [ADDRESS] . У 2008-2020 р.р. за рахунок спільних з чоловіком коштів житловий будинок добудовувався, і натепер його площа складає 193,70 кв.м. Право власності було зареєстровано за [PERSON] одноособово. Рішенням Шевченківського районного суду м.Запоріжжя від 05.09.2014 р. з позивача та [PERSON] в солідарному порядку стягнуто на користь ПАТ «Дельта Банк» заборгованість за кредитним договором в сумі 804 589,10 грн. та судові витрати. На виконання вказаного рішення Шевченківським ВДВС відкрито виконавче провадження за № 51148101. В рамках цього виконавчого провадження Шевченківський ВДВС і ДП «Сетам» організували і провели 03.01.2020 р. електронні торги з продажу належного позивачу та [PERSON] будинку. За результатами торгів, оформленими актом державного виконавця від 14.01.2020 р. і протоколом № 458535 від 03.01.2020 р., переможцем визнано [PERSON] . У відповідності до свідоцтва про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів за № [NUMBER], виданого приватним нотаріусом ЗМНО Білоусовою В.О., 22.01.2020 р. право власності на будинок було зареєстровано за [PERSON] . Посилаючись на ст.41 Конституції України, ст.ст.316, 317, 321, 355, 368, 386 ЦК України, ст.ст.60, 65 СК України, ст.ст.48, 50 ЗУ «Про виконавче провадження» за позовом [PERSON] просить визнати недійсними електронні торги, проведені ДП «СЕТАМ» 03.01.2020 р. з реалізації арештованого майна за лотом № 389379, а саме - житлового будинку з господарськими будівлями і спорудами, площею 193,7 кв.м., розташованого на земельній ділянці площею 518 кв.м. за адресою: [ADDRESS] ; визнати протокол № 458535 проведення електронних торгів від 03.01.2020 р. з реалізації арештованого майна за лотом № 389379 недійсним; визнати свідоцтво № [NUMBER], видане приватним нотаріусом ЗМНО Білоусовою В.О. від 22.01.2020 р. про належність [PERSON] на праві власності житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами за адресою: [ADDRESS] недійсним; стягнути з відповідачів судові витрати. Ухвалою від 20.11.2020 р. відкрито провадження у справі і призначено підготовче судове засідання на 26.01.2021 р. 26.01.2021 р. закрито підготовче провадження, справу призначено до судового розгляду на 04.03.2021 р. 04.03.2021 р. судове засідання відкладено на 07.05.2021 р. у зв`язку з перебуванням судді в нарадчій кімнаті. 07.05.2021 р. судове засідання відкладено на 11.08.2021 р. через зайнятість судді в іншому провадженні. 11.08.2021 р. судове засідання відкладено на 17.09.2021 р. за клопотанням представника третьої особи. 17.09.2021 р. судове засідання відкладено на 05.11.2021 р. за клопотанням представника третьої особи. 05.11.2021 р. судове засідання відкладено на 09.12.2021 р. через перебування судді у відпустці. Позивач та її представник в судовому засіданні підтримали позовні вимоги, просили їх задовольнити з підстав, викладених в позовній заяві. Відповідач [PERSON] не заперечував проти задоволення позову. Представник [PERSON] в судовому засіданні просила відмовити в задоволенні позову з підстав, що викладені у відзиві на позов (а.с.97-100). Представник третьої особи - ТОВ «Укрдебт Плюс» просив відмовити в задоволенні позову з підстав, викладених в письмових поясненнях (а.с.134-136). Представник ДП «СЕТАМ» направив до суду відзив на позов (а.с.80-84), за змістом якого просить відмовити в задоволенні позовних вимог та розглядти справу без його участі. Третя особа - приватний нотаріус Білоусова В.О. направила до суду заяву про розгляд справи без її участі (а.с.78). Розгляд справи за відсутності учасника справи узгоджується з положеннями ч.3 ст.211 ЦПК України. Представник третьої особи - Шевченківського ВДВС в судове засідання не з`явився, про розгляд справи був повідомлений у встановленому законом порядку, в процесі розгляду справи до суду було подано відзив на позов (а.с.40), за змістом якого просить відмовити в задволенні позовних вимог. Суд розглянув справу за відсутності представника Шевченківського ВДВС на підставі ч.1 ст.223 ЦПК України. Дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення позивача та її представника, відповідача [PERSON] , представника відповідача [PERSON] , представника ТОВ «Укрдебт Плюс», приймаючи до уваги позицію представника відповідача ДП «Сетам» та третіх осіб, суд дійшов висновку, що позов не підлягає задоволенню з наступних підстав. Як встановлено судом з наданих сторонами письмових доказів, Шевченківським районним судом м.Запоріжжя у справі № 336/3578/14-ц 20.05.2015 р. було видано виконавчі листи у справі за позовом ПАТ «Дельта Банк» до [PERSON] , [PERSON] про стягнення заборгованості за кредитним договором, згідно яких стягнуто солідарно з [PERSON] та [PERSON] заборгованість за кредитним договором на загальну суму 804 589,10 грн., з яких: тіло кредиту - 583 818,38 грн., заборгованість за відсотками - 220 770,73 грн. (а.с.58-59, 60-61). Вказані виконавчі листи були пред`явлені стягувачем для примусового виконання до Шевченківського ВДВС. 10.07.2019 р. державним виконавцем Шевченківського відділу державної виконавчої служби м.Запоріжжя винесено постанову про відкриття виконавчого провадження № 59521754 (а.с.56-57) щодо примусового виконання виконавчого листа № 336/3578/14-ц від 20.03.2015 р., виданого Шевченківським районним судом м.Запоріжжя про стягнення з [PERSON] на користь АТ «Дельта Банк» заборгованості в сумі 804589,10 грн. 30.04.2015 р. державним виконавцем Шевченківського ВДВС Запорізького МУЮ винесено постанову про оголошення заборони відчудження нерухомого майна боржника [PERSON] (а.с.62-63). Постановою державного виконавця Шевченківського ВДВС ГТУЮ у Запорізькій області 13.05.2016 р. винесено постанову про відкриття виконавчого провадження № 51148101 (а.с.65) у межах виконання виконавчого листа № 336/3578/14-ц про стягнення з [PERSON] на користь ПАТ «Дельта Банк» заборгованості за кредитним договором на загальну суму 804589,10 грн. Відповідно до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна, 23.09.2008 р. за [PERSON] було зареєстровано на праві приватної власності житловий будинок по [ADDRESS] на підставі договору купівлі-продажу від 30.07.2008 р., посвідченого приватним нотаріусом Запорізького міського нотаріального округу Буцикіною Л.О. за реєстровим номером 3720 (а.с.66-69). Згідно цього ж реєстру, 29.07.2008 р. приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Соколовим О.Є. внесено обтяження - заборона відчудження на нерухоме майно житловий будинок по [ADDRESS] на підставі договору іпотеки № 3700, посвідченого приватним нотаріусом ЗМНО, де обтяжувачем був ПАТ «Дельта Банк». 22.11.2019 р. до ЗФ ДП «Сетам» з Шевченківського відділу ДВС м.Запоріжжя надійшла заявка про реалізацію арештованого майна від 12.11.2019 р. разом з пакетом докуменів (а.с.85-88). Згідно протоколу № 458535 проведення електронних торгів від 03.01.2020 року переможцем торгів з реалізації житлового будинку за адресою: [ADDRESS] визнано [PERSON] (а.с.18-19). Згідно свідоцтва від 22 січня 2020 року, виданого приватним нотаріусом Запорізького міського нотаріального округу Бєлоусовую В.О., відповідачу [PERSON] належить на праві власності майно, що складається з житлового будинку за адресою: [ADDRESS] (а.с.17). Відповідно до ст.129-1 Конституції України судове рішення є обов`язковим до виконання. Держава забезпечує виконання судового рішення у визначеному законом порядку. Судовий акт, який набрав законної сили, підлягає безумовному виконанню особою, на яку покладено такий обов`язок. Це означає, що особа, якій належить виконати судовий акт, повинна вчинити достатні дії для організації процесу його виконання незалежно від будь-яких умов, оскільки інше суперечило б запровадженому ст.8 Конституції принципу верховенства права. Згідно ст. 1 Закону України «Про виконавче провадження» виконавче провадження як завершальна стадія судового провадження і примусове виконання судових рішень та рішень інших органів (посадових осіб) - сукупність дій визначених у цьому Законі органів і осіб, що спрямовані на примусове виконання рішень і проводяться на підставах, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією України, цим Законом, іншими законами та нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону, а також рішеннями, які відповідно до цього Закону підлягають примусовому виконанню. Відповідно до статті 10 Закону України «Про виконавче провадження» заходами примусового виконання рішень є звернення стягнення на кошти, цінні папери, інше майно (майнові права), корпоративні права, майнові права інтелектуальної власності, об`єкти інтелектуальної, творчої діяльності, інше майно (майнові права) боржника, у тому числі якщо вони перебувають в інших осіб або належать боржникові від інших осіб, або боржник володіє ними спільно з іншими особами; звернення стягнення на заробітну плату, пенсію, стипендію та інший дохід боржника; вилучення в боржника і передача стягувачу предметів, зазначених у рішенні; заборона боржнику розпоряджатися та/або користуватися майном, яке належить йому на праві власності, у тому числі коштами, або встановлення боржнику обов`язку користуватися таким майном на умовах, визначених виконавцем; та інші заходи примусового характеру, передбачені цим Законом. Звернення стягнення на майно боржника полягає в його арешті, вилученні (списанні коштів з рахунків) та примусовій реалізації (частина перша статті 48 Закону України «Про виконавче провадження»). Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду у своїй постанові від 8 липня 2020 року по справі № 201/18443/17 зауважив, що державний виконавець здійснює лише підготовчі дії з метою проведення електронних торгів, а самі електронні торги з реалізації рухомого майна організовує і проводить організатор електронних торгів. Дії державного виконавця у виконавчому провадженні, які не стосуються правил проведення електронних торгів, мають самостійний спосіб оскарження й не можуть бути підставою для визнання електронних торгів недійсними. З матеріалів справи вбачається, що 03 січня 2020 року ДП «СЕТАМ» було проведено електронні торги за лотом № 389379 з реалізації житлового будинку за адресою: [ADDRESS] , за результатами яких було складено протокол № 458535, згідно якого переможцем став учасник № 4 - [PERSON] , який запропонував найвищу цінову пропозицію в розмірі 191 012 грн. 00 коп. ДП «СЕТАМ» відповідно до наказу Міністерства юстиції України від 29 березня 2019 року № 10008/5 "Про визначення організатора електронних торгів, торгів за фіксованою ціною" та Порядку реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29 вересня 2016 року (далі - Порядок), є організатором електронних торгів та уповноважене на забезпечення здійснення заходів із створення та супроводження програмного забезпечення системи електронних торгів, технологічного забезпечення, збереження та захисту даних, що містяться у системі, здійснення організації та проведення електронних торгів, забезпечення збереження майна, виконання інших функцій, передбачених цим Порядком. Згідно із Порядком організатор - це державне підприємство, яке належить до сфери управління Міністерства юстиції України та уповноважене відповідно до законодавства на забезпечення здійснення заходів із створення та супроводження програмного забезпечення системи, технологічного забезпечення, збереження та захисту даних, що містяться у системі, здійснення організації та проведення електронних торгів, забезпечення збереження майна, виконання інших функцій, передбачених цим Порядком. Пунктом 3 розділу ІІ Порядку передбачено, що виконавець у строк не пізніше п`яти робочих днів після ознайомлення сторін із результатами визначення вартості чи оцінки арештованого майна готує проект заявки на реалізацію арештованого майна, який містить інформацію, передбачену абзацами третім - шістнадцятим пункту 2 цього розділу. Державний чи приватний виконавець направляє заявку на реалізацію арештованого майна начальнику відділу державної виконавчої служби, якому він безпосередньо підпорядкований, для підписання та передачі організатору. Заявка на реалізацію арештованого майна подається разом із такими документами (в електронній або паперовий формі): копія виконавчого документа, а в разі наявності зведеного виконавчого провадження - довідка виконавця щодо загальної кількості виконавчих документів та суми, що підлягає стягненню за ними; копія постанови про опис та арешт майна боржника, а у разі якщо опис та арешт майна проводили до набрання чинності Законом України від 02 червня 2016 року № 1404-VIII «Про виконавче провадження» - копія акта опису та арешту майна боржника; копії документів, що підтверджують вартість (оцінку) майна (повідомлення сторін про визначення вартості майна, акт виконавця про визначення вартості майна або звіт суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання про оцінку майна, строк чинності якого відповідає вимогам частини шостої статті 57 Закону України «Про виконавче провадження»); у разі передачі на реалізацію нерухомого майна, право власності на яке або право користування яким мають діти, - копія дозволу органів опіки та піклування або відповідне рішення суду; копії документів, що підтверджують наявність (відсутність) чинних обтяжень майна. Не підлягає передачі на реалізацію майно, щодо якого наявний письмовий висновок експерта, суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання щодо неможливості чи недоцільності реалізації арештованого майна боржника у зв`язку із значним ступенем його зносу, пошкодженням або в разі, якщо витрати, пов`язані зі зверненням на таке майно стягнення, перевищують грошову суму, за яку воно може бути реалізовано. Відповідно до пункту 4 розділу ІІ Порядку, начальник відділу державної виконавчої служби після отримання проекту заявки та документів щодо передачі майна на реалізацію у строк до трьох робочих днів перевіряє ці документи на відповідність вимогам законодавства, наявність відомостей про місце зберігання й демонстрації майна та у разі виявлення порушень визначає їх перелік та встановлює строк для усунення порушень, який становить не більше трьох робочих днів, а у разі, якщо відповідно до законодавства реалізація майна неможлива, документи щодо передачі майна на реалізацію повертаються державному виконавцю, який їх подав, із зазначенням визначених законодавством підстав, що унеможливлюють реалізацію майна. У разі встановлення відповідності заявки на реалізацію арештованого майна та доданих документів вимогам законодавства чи після приведення їх у відповідність до вимог законодавства начальник відділу державної виконавчої служби підписує таку заявку (за допомогою електронного цифрового підпису або власноруч у випадку, передбаченому пунктом 4 розділу І цього Порядку) та надсилає її разом із документами, передбаченими абзацами четвертим-восьмим пункту 3 розділу ІІ цього Порядку, організатору в електронному вигляді через особистий кабінет відділу державної виконавчої служби для внесення інформації про проведення електронних торгів (торгів за фіксованою ціною) до системи. Перевірка змісту заявки на відповідність вимогам законодавства організатором не здійснюється. За відповідність документів, на підставі яких вноситься інформація до системи, а також за достовірність інформації, зазначеної у заявці, відповідають посадові особи відділу державної виконавчої служби (приватний виконавець). Організатор перевіряє повноту заповнення заявки. У разі невідповідності заявки вимогам, передбаченим пунктом 2 цього розділу, організатор через особистий кабінет відділу державної виконавчої служби (приватного виконавця) повідомляє начальника відділу державної виконавчої служби (приватного виконавця) про необхідність усунення недоліків протягом трьох робочих днів. Отже, державне підприємство "СЕТАМ" розміщує інформацію в системі електронних торгів виключно на підставі документів, наданих відповідним органом державної виконавчої служби чи приватного виконавця. При цьому жодним нормативно-правовим актом України не передбачено обов`язку організатора торгів перевіряти законність дій державного виконавця щодо передачі майна на реалізацію та достовірність інформації, зазначеної у заявці на реалізацію арештованого майна. ДП "СЕТАМ" виконує функції організатора електронних торгів, який діє в межах повноважень, визначених Порядком. Тобто, у організатора електронних торгів відсутні повноваження надавати правову оцінку діям державних виконавців, в тому числі перевіряти відомості, наведені у заявці, на відповідність дійсності та законодавству. Як на підставу для задоволення позову та визнання недійсними електронних торгів, позивач посилалась на те, що спірний будинок був придбаний під час шлюбу та є спільною сумісною власністю подружжя, отже їй належить 1/2 його частина, відтак реалізація будинку на електронних торгах без її згоди не відповідає вимогам закону. При цьому [PERSON] у своєму позові про визнання недійсними електронних торгів та протоколу електронних торгів від 03.01.2020 року № 458535, не посилалась на порушення Порядку реалізації арештованого майна та не надала жодного доказу на підтвердження таких порушень. Дії державного виконавця у виконавчому провадженні, які не стосуються правил проведення електронних торгів, мають самостійний спосіб оскарження й не можуть бути підставою для визнання електронних торгів недійсними. Підставою для визнання прилюдних торгів недійсними є порушення встановлених законодавством правил проведення торгів, визначених Тимчасовим положенням про порядок проведення прилюдних торгів з реалізації арештованого нерухомого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 27 жовтня 1999 року № 68/5, а саме: правил, які визначають процедуру підготовки, проведення торгів (опублікування інформаційного повідомлення певного змісту про реалізацію нерухомого майна; направлення письмових повідомлень державному виконавцю, стягувачу та боржнику про дату, час, місце проведення прилюдних торгів, а також стартову ціну реалізації майна тощо) (розділ 3); правил, які регулюють сам порядок проведення торгів (розділ 4); правил, які стосуються оформлення кінцевих результатів торгів (розділ 6). Аналогічна правова позиція викладена в постанові Великої Палати Верховного Суду від 15 травня 2019 року в справі № 678/301/12 (провадження № 14-624цс18). Позивач у своєму позові не посилалась на порушення організатором торгів норм Порядку реалізації арештованого майна, а обґрунтувала свої вимоги діями державного виконавця, які мають самостійний спосіб оскарження та не можуть бути підставою для визнання електронних торгів недійсними. Доказів того, що обставини, на які посилається позивач, вплинули на результати торгів, суду надано не було. За таких обставин, суд дійшов висновку, що електронні торги з реалізації арештованого нерухомого майна відбулися з дотриманням процедури їх проведення, а факти порушення прав і законних інтересів особи, яка оспорювала ці торги, не знайшли свого підтвердження під час розгляду справи. Таким чином, оскільки позивачем не доведено належними, допустимими та достовірними доказами обставини, на які вона посилалась як на підставу своїх вимог, у задоволенні позову слід відмовити. Доводи [PERSON] про те, що відчужений на електронних торгах будинок є спільною сумісною власністю подружжя [PERSON] , тому його реалізація на торгах є порушенням закону та прав позивача, висновків суду не спростовують, виходячи з наступного. З матеріалів справи вбачається, що власником житлового будинку за адресою: [ADDRESS] на час проведення виконавчих дій та передачі будинку на реалізацію був солідарний з [PERSON] боржник у виконавчому провадженні [PERSON] , відповідач по справі. Позивач, яка є дружиною [PERSON] , будучи обізнаною про наявність рішення суду про солідарне стягнення боргу з нею та чоловіка та про відкриті виконавчі провадження, жодних дій, направлених на визнання за нею права власності на частину будинку, зупинення його реалізації, оскарження дій приватного виконавця не вчинила. За таких обставин, дії приватного виконавця щодо реалізації будинку вчинені ним з дотриманням вимог Закону України «Про виконавче провадження» та Інструкції з організації примусового виконання рішень. Крім того, суд зауважує, що відповідно до ч. 4 ст. 65 СК України договір, укладений одним із подружжя в інтересах сім`ї, створює обов`язки для другого з подружжя, якщо майно, одержане за договором, використане в інтересах сім`ї. Відповідно до ст. 541 ЦК України солідарний обов`язок або солідарна вимога виникають у випадках, встановлених договором або законом, зокрема у разі неподільності предмета зобов`язання. Оскільки за договором позики позикодавець передає позичальникові грошові кошти у власність, а останні згідно з вимогами ст. 60 СК України стають об`єктом спільної сумісної власності подружжя, то в такому випадку позичальником (боржником) стає не чоловік або дружина, а подружжя, які несуть солідарну відповідальність за виконання кредитного договору. До вказаного висновку прийшов Верховний Суд України у судових рішеннях по справі №6-27563св07 від 11.11.2018 року, № 6-21170св08 від 15.04.2010 року, №6-486цс16 від 27.06.2016 року, № 6-539цс16 від 14.09.2016 року. У постанові від 12.04.2018 року у справі № 296/2790/17 Верховний Суд дійшов висновку, що згідно з ч. 3 ст. 61 СК України якщо одним із подружжя укладено договір в інтересах сім`ї, то гроші, які були одержані за цим договором, є об`єктом права спільної сумісної власності подружжя. Вимоги про визнання за подружжям права спільної сумісної власності подружжя станом на час продажу майна на електронних торгах не відповідають способу захисту порушених прав, передбачених статтею 16 ЦК України. Суд при ухваленні рішення не застосовує до спірних правовідносин висновки, викладені у Постанові Великої Палати Верховного суду від 21.11.2018 р. у справі № 372/504/17, на яку посилалась позивач, оскільки підстави позову не є аналогічними (Постанова Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 02.11.2021 р. у справі № 161/13853/20-ц). На підставі ст.141 ЦПК України, суд не стягує з відповідачів на користь позивача судові витрати.

Outcome: dismissed