Jurisdiction: civil
Date: 2018-07-10 00:00:00

[PERSON] звернулася до суду з позовом до Державного підприємства «СЕТАМ», Бердянського міськрайонного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Запорізькій області, третя особа - [PERSON], про визнання недійсними електронних торгів, посилаючись на те, що 24 жовтня 2013 року Бердянським міськрайонним судом Запорізької області було видано виконавчий лист № 801/1986/2012 про стягнення солідарно з неї та [PERSON] на користь ПАТ «Украсоцбанк» заборгованості за кредитним договором у розмірі 885202,97 грн.. 03 листопада 2017 року Бердянським міськрайонним відділом державної виконавчої служби відкрито виконавче провадження за вищезазначеним виконавчим листом. 04 травня 2018 року вона дізналася, що 20 квітня 2018 року у рамках вказаного виконавчого провадження відбулися електронні торги, на яких було реалізовано предмет іпотеки - нежитлова будівля, розташована за адресою: [ADDRESS], яка належить їй на праві власності відповідно до свідоцтва про право власності на нерухоме майно від 14.08.2007р., про що було складено протокол № 327871. Вважає, що ці електронні торги та протокол підлягають визнанню судом недійсними, оскільки відомостей про день та час проведення електронних торгів та про початкову ціну продажу майна вона не отримувала, чим було порушено її право на участь у вказаних торгах. Просила суд визнати недійсними електронні торги, що відбулися 20 квітня 2018 року і на яких була реалізована нежитлова будівля, загальною площею 960,8 кв.м., що розташована за адресою: [ADDRESS], та протокол № 327871, складений за результатами даних торгів. Представник позивача - адвокат [PERSON] (ордер ЗП № 69173 від 14.05.2018р.) - у судовому засіданні позовні вимоги підтримала та пояснила, що позивач не отримувала повідомлення про день проведення прилюдних торгів та про ціну продажу, якби вона це знала, то вона б вирішувала питання про участь у цих торгах, а також можливо б вона знайшла кошти щоб викупити це майно. Просила задовольнити позов. Представник відповідача Державного підприємства «СЕТАМ» у судове засідання не з'явився, про дату, час та місце судового розгляду повідомлені належним чином. Представник відповідача - Сапальова Н.М. (довіреність № 46/18-16-18 від 14.03.2018р.) - надала письмовий відзив, в якому зазначила, що їх державним підприємством було проведено електронні торги з реалізації предмету іпотеки - нежитлової будівлі, загальною площею 960,8 кв.м., за адресою: [ADDRESS]. Перші торги з реалізації цього арештованого майна було призначено на 12 березня 2018 року за номером лоту № 264496. Однак торги за цим лотом були визнані такими, що не відбулись внаслідок відсутності допущених учасників торгів, про що було складено протокол № 320486. Відповідно до п. 2 розділу IX Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29.09.2016р. № 2831/5 (далі - Порядок), не реалізоване на електронних торгах нерухоме майно виставляється організатором на повторні електронні торги за ціною, що становить 85 відсотків, а рухоме майно - 75 відсотків його вартості, визначеної в порядку, встановленому ст. 57 Закону України «Про виконавче провадження». Так, після проведення уцінки було призначено дату других (повторних) електронних торгів на 20.04.2018 року з присвоєнням майну номеру лоту № 270951. Торги за цим лотом відбулись з визначенням переможця - учасника № 7, який запропонував за лот найвищу ціну, а саме - 568 070,40 грн., про що було складено протокол № 327871. Також зазначила, що оскаржувані торги було проведено відповідно до пункту II розділу VII Порядку, згідно якого реалізація предмета іпотеки здійснюється відповідно до вимог цього Порядку з урахуванням особливостей, визначених цим пунктом та Закону України «Про іпотеку». Так, державним підприємством "СЕТАМ" було направлено позивачу повідомлення про день, час і місце проведення прилюдних торгів та про початкову ціну реалізації майна за лотом № 264496 листом від 13.02.2018р. № 1441/18-18-18. Також ними було направлено позивачу повідомлення про день, час і місце проведення прилюдних торгів та про початкову ціну реалізації майна за лотом № 270951 (уцінений лот № 264496) листом від 27.03.2018р. № 2742/18-18-18. Вважає, що позивачем у позовній заяві не зазначено та не доведено належними та допустимими доказами, що відбулося порушення вимог Порядку при проведенні електронних торгів, що ці порушення вплинули на результати торгів, що законні інтереси позивача порушенні. Жодного порушення правил проведення електронних торгів, впливу таких порушень на результат торгів, а також порушення законних прав позивача у позовній заяві не зазначено. Права взяти участь у торгах позивач позбавлена не була. Вся необхідна інформація про реалізацію арештованого майна була розміщена на офіційному сайті Системи реалізації арештованого майна за посиланнями https://setam.net.ua/аuсtіоn/272298 та https://setam.net.ua/аuсtіоn/266334. Відповідно до п. 1 розділу І Порядку учасник електронних торгів, торгів за фіксованою ціною (учасник) - фізична особа, що має повну дієздатність, або її належним чином уповноважений представник, юридична особа в особі представника, уповноваженого виступати від її імені, допущені організатором до участі в електронних торгах (торгах за фіксованою ціною) відповідно до вимог цього Порядку. Відповідно до пункту II розділу IV Порядку для участі в електронних торгах (торгах за фіксованою ціною) учасник проходить процедуру реєстрації на Веб-сайті, подає заявку на участь в електронних торгах за кожним лотом окремо, сплачує гарантійний внесок на рахунок організатора та виконує інші вимоги, визначені цим Порядком. Однак, позивачем також не доведено, що нею було подано заявку на участь у торгах, а державним підприємством "СЕТАМ" було неправомірно не допущено її до торгів за оскаржуваним лотом. Просила відмовити у задоволенні позову [PERSON] та розглянути справу за відсутності їх представника. Представники відповідача Бердянського міськрайонного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Запорізькій області - начальник відділу Дудка М.О. та Ткаля Д.О. (довіреність від 03.01.2018р.) - у судовому засіданні позовні вимоги не визнали та пояснили, що боржницею [PERSON] тривалий час безпідставно не виконується рішення суду, на теперішній час на території цього об'єкта без документів знаходиться орендар - Одеський кабельний завод, який сплачує їй орендну плату 30 тисяч грн. на місяць, але кошти на сплату боргу від неї не надходять. Електронні торги є відкритими, зараз процедура проведення торгів змінена, проводить їх державне підприємство, доступ має любий громадянин, кожен може зареєструватися і бути учасником електронних торгів. Під час проведення других електронних торгів зареєструвалося декілька осіб, які бажали приймати участь у торгах, чому не скористалася цим правом позивач у позові не зазначено. Також безпідставними вважають посилання позивача, що вона не отримувала повідомлення щодо вартості об'єкту, оскільки це не відповідає дійсності. Так, не зважаючи на те, що законом передбачено надіслання такої інформації простою кореспонденцією, позивачу було надіслано інформацію щодо вартості цього об'єкта у сумі 591740 грн. без ПДВ рекомендованим листом, який був отриманий [PERSON] особисто 29.12.2017р.. Після створення державного підприємства «СЕТАМ» всі торги проходять он-лайн, тобто любий громадянин може ознайомитися з усім арештованим майном по всій території України і за бажанням приймати в них участь, при цьому місце проведення торгів не має ніякого значення. Оскаржувані електронні торги були проведені відповідно до Порядку. Просили відмовити у задоволенні позову. Представник третьої особи - адвокат [PERSON] (ордер ДН № 00064060 від 12.06.2018р.) - у судовому засіданні позовні вимоги не визнав та вважав їх безпідставними і не обґрунтованими, оскільки в позові взагалі не зазначено в чому було порушено Порядок проведення оскаржуваних торгів, які порушення могли вплинути на результат торгів. Просив відмовити у задоволенні позову. На підставі ухвали Бердянського міськрайонного суду Запорізької області від 16 травня 2018 року за заявою [PERSON] було вжито заходи забезпечення її позову, а саме: накладено арешт на нежитлову будівлю, загальною площею 960,8 кв.м., яка розташована за адресою: [ADDRESS]. Суд, вислухавши пояснення представників позивача, відповідача та третьої особи, дослідивши надані матеріали, вважає, що позов задоволенню не підлягає за таких підстав. Порядок реалізації арештованого майна регулюється, зокрема, Законом України «Про виконавче провадження» і Порядком реалізації арештованого майна, зареєстрованого Міністерством юстиції України 30.09.2016 року №1301/29431. Відповідно до ст. 1 Закону України «Про виконавче провадження», виконавче провадження як завершальна стадія судового провадження і примусове виконання судових рішень та рішень інших органів (посадових осіб) (далі - рішення) - сукупність дій визначених у цьому Законі органів і осіб, що спрямовані на примусове виконання рішень і проводяться на підставах, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією України, цим Законом, іншими законами та нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону, а також рішеннями, які відповідно до цього Закону підлягають примусовому виконанню. 24 жовтня 2013 року Бердянським міськрайонним судом Запорізької області було видано виконавчий лист № 801/1986/2012 на виконання рішення суду від 17.10.2012р. про стягнення солідарно з [PERSON] та [PERSON] на користь Публічного акціонерного товариства «Укрсоцбанк» заборгованості за кредитним договором №08П006-К від 28.01.2008 р. у розмірі 885202,97 грн.. 03 листопада 2017 року Бердянським міськрайонним відділом державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Запорізькій області відкрито виконавче провадження за вищезазначеним виконавчим листом. Також [PERSON] у позові зазначила, що 04 травня 2018 року вона дізналася про проведені 20 квітня 2018 року у рамках вказаного виконавчого провадження електронні торги, на яких було реалізовано предмет іпотеки - нежитлова будівля, розташована за адресою: [ADDRESS], яка належала їй на праві власності. Згідно свідоцтва та витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно від 14.08.2007р. - нежитлова будівля за адресою: [ADDRESS], з 14 серпня 2007 року належала [PERSON] (а.с.4,5). В своєму позові [PERSON] як на підставу визнання недійсними електронних торгів та протоколу, складеного за результатами цих торгів, посилається лише на те, що вона не отримувала відомостей про день та час проведення електронних торгів та про початкову ціну продажу майна. Проте ці доводи спростовуються дослідженими в судовому засіданні доказами. Так, 13.02.2018 року Державне підприємство «СЕТАМ» листом № 1414/18-18-18 повідомило, зокрема, [PERSON] відомості щодо реалізації предмета іпотеки шляхом проведення електронних торгів: реєстраційний номер лота - 264496; відомості про предмет іпотеки - нежитлова будівля, загальною площею 960,8 кв.м., за адресою: [ADDRESS]; день та час проведення електронних торгів - 12.03.2018 о 9:00; початкова ціна продажу майна - 591740,00 грн., що підтверджується витягом з таблиці обліку вихідної кореспонденції державного підприємства «СЕТАМ» (а.с. 51, 53). Відповідно до протоколу № 320486 від 12.03.2018 електронні торги іпотечного майна - нежитлової будівлі, загальною площею 960,8 кв.м., за адресою: [ADDRESS], зі стартовою ціною 591740,00 грн. не відбулися через відсутність допущених учасників торгів (а.с.48). 27.03.2018 року Державне підприємство «СЕТАМ» листом № 2742/18-18-18 повідомило, зокрема, [PERSON] відомості щодо реалізації предмета іпотеки шляхом проведення електронних торгів: реєстраційний номер лота - 270951 (уцінено лот № 264496); відомості про предмет іпотеки - нежитлова будівля, загальною площею 960,8 кв.м., за адресою: [ADDRESS]; день та час проведення електронних торгів - 20.04.2018 о 9:00; початкова ціна продажу майна - 473392,00 грн., що підтверджується витягом з таблиці обліку вихідної кореспонденції державного підприємства «СЕТАМ» (а.с. 52, 54). Відповідно до протоколу про проведення електронних торгів № 327871 від 20.04.2018 року, підписаного представником організатора - ДП «СЕТАМ» та переможцем - [PERSON], що 20 квітня 2018 року відбулися торги щодо іпотечного майна - нежитлової будівлі, загальною площею 960,8 кв.м., за адресою: [ADDRESS]. Переможець торгів за найвищою ціновою пропозицією - учасник 7, [PERSON], ціна продажу - 568070,40 грн. (а.с.6-7, 49-50). Крім того, Бердянським міськрайонним відділом державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Запорізькій області листом № 33369 від 22.12.2017р. [PERSON] було повідомлено, що згідно звіту про незалежну оцінку нерухомості від 19.12.2017 року вартість нежитлової будівлі, яка розташована за адресою: [ADDRESS], становить 591740,00 грн. без ПДВ (а.с.74), який був надісланий їй рекомендованим поштовим відправленням і отриманий нею особисто 29.12.2017 року (а.с.69-73). Частиною 1 ст. 61 Закону України «Про виконавче провадження» передбачено, що реалізація арештованого майна (крім майна, вилученого з цивільного обороту, обмежено оборотоздатного майна та майна, зазначеного у частині восьмій статті 56 цього Закону) здійснюється шляхом електронних торгів або за фіксованою ціною. Пунктом 1 Розділу II Порядку визначено, що реалізація майна здійснюється після визначення його вартості (оцінки) відповідно до статті 57 Закону України "Про виконавче провадження". Вартість майна, визначена у звіті про оцінку майна, є дійсною на період реалізації арештованого майна. Датою передачі майна на реалізацію вважається дата внесення в Систему інформаційного повідомлення про електронні торги (торги за фіксованою ціною). Отже, виходячи із системного аналізу наведених норм звіт про оцінку майна є чинним, боржник в поряду визначеному Законом України «Про виконавче провадження» повідомлялася про результати визначення вартості майна, які нею не оскаржені. Відповідно до положень статті 15 Цивільного кодексу України (далі - ЦК) кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, а також на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Загальний перелік способів захисту цивільних прав та інтересів визначено статтею 16 ЦК, згідно з пунктом 2 частини 2 якої одним із таких способів є визнання правочину недійсним. В постанові Верховного суду України від 13.04.2016 року у справі №6-2988цс15 зазначено, що головною умовою, яку повинні встановити суди, є наявність порушень, що могли вплинути на результат торгів, тобто не тільки недотримання норм закону під час проведення прилюдних торгів, а й порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює, способом захисту яких є визнання прилюдних торгів недійсними. Виходячи з аналізу правової природи процедури реалізації майна на прилюдних торгах, яка полягає в продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернуто стягнення, до покупця учасника прилюдних торгів, та враховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акта про проведення прилюдних торгів є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, а відтак є правочином. Враховуючи те, що відчуження майна з електронних торгів належить до угод купівлі-продажу, така угода може визнаватися недійсною в судовому порядку з підстав недодержання в момент її вчинення вимог, установлених частинами 1 - 3 та частинами 5, 6 статті 203 ЦК, зокрема, у зв'язку з невідповідністю змісту правочину ЦК та іншим актам цивільного законодавства (частина 1 статті 215 цього Кодексу). Для застосування наслідків недотримання вказаних вимог, при вирішенні спору про визнання електронних торгів недійсними судам необхідно встановити чи мало місце порушення вимог Порядку та інших норм законодавства при проведенні електронних торгів; чи вплинули ці порушення на результати електронних торгів; чи мало місце порушення прав і законних інтересів позивачів, які оспорюють результати електронних торгів. До того ж, згідно висновків, викладених у постанові від 18 листопада 2015 року (справа № 6-1884цс15) Верховного Суду України, сам по собі факт неналежного повідомлення боржника про проведення прилюдних торгів не може бути підставою для визнання таких торгів недійсними. Головна умова, яку повинні встановити суди, - це наявність порушень, що могли вплинути на результат торгів, а тому крім порушення норм закону під час проведення прилюдних торгів, повинне бути наявне порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює, способом захисту яких є визнання прилюдних торгів недійсними. Згідно ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Відповідно до приписів ст.ст. 77, 78 ЦПК України докази мають бути належними і допустимими. Проаналізувавши в сукупності зібрані у справі докази, дослідивши матеріали справи, суд вважає, що наявність порушень з боку відповідачів, на які посилається позивач нею не доведені та не вплинули на результат проведених електронних торгів, тому відсутні підстави для задоволення позову. На підставі викладеного та

Outcome: dismissed