Jurisdiction: civil
Date: 2025-12-15 00:00:00

І. Виклад позиції позивача та заперечень відповідача. Позивач звернувся до суду з вищевказаною позовною заявою, в обґрунтування якої зазначив наступне. Згідно з інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборони відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта, [PERSON] є власником нерухомого майна, а саме: частини нежитлової будівлі площею 3898,1 кв.в., що по [ADDRESS] . Вищевказана частина нежитлової будівлі у приватної власності [PERSON] знаходиться на земельних ділянках загальною площею 0,0984 га, кадастрові номери: 7120910100:02:002:0210, 7120910100:02:002:0218 та 7120910100:02:002:0209 по [ADDRESS] , які є комунальною власністю Жашківської міської ради, код ЄДРПОУ 36000377. 26.10.2008р. між Жашківською міською радою та фізичною особою підприємцем [PERSON] було укладено договір оренди земельної ділянки загальною площею 0,0984 га за рахунок забудованих земель Жашківської міської ради для розміщення та обслуговування станції технічного обслуговування автомоблів за адресою: [ADDRESS] . Згідно умов договору строк його дії складав п`ять років з 26.10.2008 по 26.10.2013. Після припинення дії договору оренди земельної ділянки [PERSON] , продовжуючи бути власником частини нежитлової будівлі, не звертався до Жашківської міської ради з ініціативою укласти договір на новий строк, при цьому фактично продовжує користуватися земельними ділянками під належним йому нерухомим майном, не здійснюючи при цьому оплати за користування землею. Земельні ділянки, на яких знаходиться нерухоме майно приватної власності відповідача, сформовані як об`єкти цивільних прав, що підтверджується витягами з Державного земельного кадастру НВ 0002017972025 від 07.10.2025, належать до категорії земель промисловості, транспорту, електронних комунікацій, енергетики, оборони та іншого призначення та мають вид цільове призначення - для розміщення та експлуатації будівель і споруд автомобільного транспорту та дорожнього господарства. Відповідач використовував земельні ділянки загальною площею 7120910100:02:002:0218 0,0984 га, кадастрові номери 7120910100:02:002:0210, та 7120910100:02:002:0209 по [ADDRESS] з 27.06.2022 по 27.06.2025 без виникнення права власності/користування та без державної реєстрації цих прав і відповідно не сплачував жодних платежів за їх використання згідно з встановленими законодавчими актами розмірами. Таким чином, після укладення договору купівлі-продажу будівель і нежитлових відповідача, як покупця, державної реєстрації нотаріусом прав власності на них у відповідача, як покупця, могло б виникнути право користування земельною ділянкою, на якій розташована вказана нежитлова будівля. Зважаючи на те, нежитлова будівля не може бути відокремлена від земельної ділянки, на якій вона розташована, вказаними положеннями закону було врегульовано, яких правовий режим нерухомого майна і правовий режим земельних ділянок, на яких воно розташовано (ст.120 Земельного кодексу України), а отже, користувач земельної ділянки зобов`язаний сплачувати за користування нею певну плату, що відповідає положенням статті 206 Земельного кодексу України, та оформити право користування земельною ділянкою. Таким чином, фактичний користувач земельної ділянки, [PERSON] , без достатньої правової підстави за рахунок власника земельної ділянки - Жашківської міської ради зберіг у себе кошти, які мав сплатити за користування нею, зобов`язаний повернути ці кошти власнику земельної ділянки на підставі частини першої ст. 1212 Цивільного кодексу України. Аналогічні правові висновки викладено також у постановах Великої Палати Верховного Суду від 13 лютого 2019 року у справі № 320/5877/17 та від 02.06.2020 року у справі №922/2417/19. Частиною 1 ст. 93 Земельного кодексу України встановлено, що право оренди земельної ділянки це засноване на договорі строкове платне володіння і користування земельною ділянкою, необхідною орендареві для провадження підприємницької та іншої діяльності. Землекористувачі зобов`язані своєчасно сплачувати орендну плату (п. «в» ч. 1 ст. 96 Земельного кодексу України). У разі надання земельної ділянки в оренду укладається договір оренди земельної ділянки, яким за положенням частини першої статті 21 Закону України "Про оренду землі" визначається орендна плата за землю як платіж, який орендар вносить орендодавцеві за користування земельною ділянкою. При цьому орендна плата справляється у грошовій формі. Згідно з частиною другою статті 21 Закону України "Про оренду землі" встановлюються розмір, умови і строки внесення орендної плати за землю орендної плати за згодою сторін у договорі оренди (крім строків внесення за земельні ділянки державної та комунальної власності, які встановлюються відповідно до Податкового кодексу України). Відповідно до пункту 287.1 статті 287 Податкового кодексу України власники землі та землекористувачі сплачують плату за землю з дня виникнення права власності або права користування земельною ділянкою. У пункті 289.1 статті 289 Податкового кодексу України передбачено, для визначення розміру податку та орендної плати використовується нормативна грошова оцінка земельних ділянок. Розмір та умови внесення орендної плати встановлюються у договорі оренди між орендодавцем земельних (власником) і орендарем (крім випадків консервації таких земельних ділянок або визнання земельних ділянок забрудненими (потенційно забрудненими) вибухонебезпечними предметами) - частина 288.4. ст. 288 Податкового кодексу України. Розмір орендної плати встановлюється у договорі оренди, але річна сума платежу: - не може бути меншою за розмір земельного податку: для земельних ділянок, нормативну грошову оцінку яких проведено, у розмірі не більше 3 відсотків їх нормативної грошової оцінки, для земель загального користування - не більше 1 відсотка їх нормативної грошової оцінки для сільськогосподарських угідь - не менше 0,3 відсотка та не більше не більше 1 відсотка їх нормативної грошової оцінки; - не може перевищувати 12 відсотків нормативної грошової оцінки (частина 288.5 ст.288 Податкового кодексу України). Таким чином, єдиною формою здійснення плати за користування спірними земельними ділянками для [PERSON] як землекористувача могла бути орендна плата. Тому розмір безпідставно збережених коштів за користування спірною земельною ділянкою має визначатися як розмір неодержаної Жашківською міською радою орендної плати за землю. Рішенням Жашківської міської ради від 27.05.2021 №9-22/VIII «Про затвердження ставок орендної плати за земельні ділянки комунальної власності у Жашківський міській територіальній громаді Черкаської області», на виконання п.24 ч.1 ст. 26 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», встановлено з 01.07.2021 року ставку орендної плати за земельні ділянки з цільовим призначенням 12.04 - для розміщення та експлуатації будівель і споруд автомобільного транспорту та дорожнього господарства - у розмірі 5% від нормативної грошової оцінки. Рішенням Жашківської міської ради від 27.03.2025 №27-113/VIII «Про затвердження ставок орендної плати за земельні ділянки комунальної власності у Жашківський міській територіальній громаді Черкаської області» встановлено з 01.04.2025 року ставку орендної плати за земельні ділянки з цим же цільовим призначенням у розмірі 12%. Згідно з пунктом 3 частини першої статті 13 Закону України "Про оцінку земель" нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться у разі визначення розміру орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності. Частиною другою статті 20 цього ж Закону визначено, що дані про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки оформляються як витяг з технічної документації з нормативної грошової оцінки земель. Відповідно до витягу №HB-7100318682025 від 07.10.2025, нормативні грошові оцінки земельних ділянок з кадастровими номерами 7120910100:02:002:0210, 7120910100:02:002:0218 та 7120910100:02:002:0209 у 2025 році становлять відповідно 40137 грн 51 копійка, 10753 грн 82 копійки та 23628 грн 12 копійок. Відповідно до частини 289.2. ст. 289 Податкового кодексу України Центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин, за індексом споживчих цін за попередній рік щороку розраховує величину коефіцієнта індексації нормативної грошової оцінки земель (Кі), на який індексується нормативна грошова оцінка земель і земельних ділянок, у тому числі право на які фізичні особи мають як власники земельних часток (паїв), на 1 січня поточного року. Коефіцієнт індексації нормативної грошової оцінки земель застосовується кумулятивно залежно від дати проведення нормативної грошової оцінки земель, зазначеної в технічній документації з нормативної грошової оцінки земель та земельних ділянок. Таким чином, нормативні грошові оцінки земельних ділянок загальною площею 0,0984 га, кадастрові номери 7120910100:02:002:0210, 7120910100:02:002:0218 та 7120910100:02:002:0209, по [ADDRESS] за 2022 - 2023 роки визначалася шляхом ділення значення діючої у 2024 році нормативної грошової оцінки на значення коефіцієнтів її індексації за відповідні роки. Виходячи із вищевикладеного, розмір безпідставно збережених коштів [PERSON] за використання земельних ділянок, які є комунальною власністю Жашківської міської ради, у період з 27.06.2022 по 27.06.2025 року (момент проведення розрахунку втрат) розраховано Жашківською міською радою як розмір орендної плати за земельну ділянку комунальної власності у вигляді орендної плати за землю, який нараховується та сплачується за регульованою ціною, встановленою органом місцевого самоврядування. Тому за період з 27.06.2022 по 27.06.2025 комісією Жашківської ради з визначення міської та відшкодування збитків власникам землі та землекористувачам, розроблено акт розрахунку суми збитків, завданих [PERSON] власнику земельної ділянки - Жашківській міській раді на земельних ділянках загальною площею 0,0984 га по [ADDRESS] , які використовуються ним без правовстановлюючих документів. У зв`язку із користуванням [PERSON] земельними ділянками із кадастровими номерами 7120910100:02:002:0218, 7120910100:02:002:0210, та 7120910100:02:002:0209 по [ADDRESS] , без правовстановлюючих документів, сума безпідставно збережених ним коштів за період з 27.06.2022 по 27.06.2025 року становить: 10 984 грн 48 копійок, виходячи із розрахунку 5% (відсоткова ставка орендної плати) по 31.03.2025 та 12 % - з 01.04.2025 становить: 1) за період з 27.06.2022 по 31.12.2022 - в розмірі 1417 грн 71 копійка; 2) за період період з 01.01.2023 по 31.12.2023 - в розмірі 3165 грн 33 копійок; 3) за період з 01.01.2024 по 31.12.2024 - в розмірі 3326 грн 76 копійок; 4) за період з 01.01.2025 по 31.03.2025 - в розмірі 918 грн 73 копійки; 5) за період з 01.04.2025 по 27.06.2025 в розмірі 2155 грн 95 копійок. Акт комісії з визначення та відшкодування збитків власникам та землекористувачам, землі, завданих [PERSON] за період користування земельними ділянками з кадастровими номерами 7120910100:02:002:0210, 7120910100:02:002:0218 та 7120910100:02:002:0209, по [ADDRESS] без правовстановлюючих документів, затверджено рішенням виконавчого комітету Жашківської міської ради від 25.07.2025 року №193 та із супровідним листом від 08.08.2025 за вихідним №548/09-10 направлено на адресу відповідача із пропозицією добровільно відшкодувати Жашківській міській раді неотриманий дохід в сумі 10 984 грн 48 копійок. Даний лист отримано рекомендованим [PERSON] , що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення №1920100097023 від 13.08.2025. Однак, після отримання листа, відповідач не вчинив жодний дій щодо добровільного перерахування зазначених вище коштів. Таким чином, Жашківська міська рада, як власник спірних земельних, мала сподівання на отримання орендної плати, однак не змогла їх реалізувати внаслідок неоформлення між сторонами відносин щодо їх в порядку, встановленому законом. Згідно Єдиного державного реєстру юридичних осіб, осіб-підприємців та громадських формувань [PERSON] , 05.08.2014 припинив підприємницьку діяльність фізичної особи підприємця на підставі власного рішення (номер запису в реєстрі 20030060007000706). З огляду на вказані обставини позивач просить стягнути з відповідача на його користь безпідставно збережені кошти у розмірі неотриманої орендної плати в сумі 10984 грн. 48 коп. та суму сплаченого судового збору в розмірі 3028 грн. ІІ. Заяви, клопотання та процесуальні дії у справі. 03.11.2025р. Жашківський районний суд Черкаської області ухвалив прийняти позовну заяву до розгляду та відкрити спрощене позовне провадження з повідомленням, але без виклику сторін та без проведення судового засідання за наявними у справі матеріалами. Вказана ухвала разом з позовною заявою та доданими до неї матеріалами була надіслана на адресу відповідача, однак поштовий конверт повернувся на адресу суду з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою». Також відповідача про, те що у провадженні суду перебуває вищевказана позовна заява, було повідомлено шляхом розміщення оголошення на офіційному сайті суду. ІІІ. Фактичні обставини, встановлені судом. 26.10.2008р. між Жашківською міською радою та фізичною особою підприємцем [PERSON] було укладено договір оренди земельної ділянки загальною площею 0,0984 га за рахунок забудованих земель Жашківської міської ради для розміщення та обслуговування станції технічного обслуговування автомоблів за адресою: [ADDRESS] . Згідно умов договору строк його дії складав п?ять років з 26.10.2008 по 26.10.2013 (а.с.6-8). Передача в оренду вказаної земельної ділянки підтверджується актом прийому-передачі об`єкта оренди (земельної ділянки) за договором оренди від 26.10.2008р. (а.с.8). 01.06.2010р. було укладено додаткову угоду до договору оренди від 26.10.2008р., якою були внесені зміни до пунктів 4 та 6, а саме: річна орендна плата за земельну ділянку 0,0984 га встановлюється у розмірі 4% від грошової оцінки і становить 3478грн. 64 коп. Початок сплати за орендовану земельну ділянку розпочинається 01.06.2010р. відповідно до рішення Жашківської міської ради від 25.05.2010р. № 49-12/V «Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Жашкова Черкаської області» (а.с.9-11). Рішеннями Жашківської міської ради від 27.03.2025 № 27-113/VІІІ та від 27.05.2010р. № 9-22/VІІІ було затверджено ставки орендної плати за земельні ділянки комунальної власності у Жашківській міській територіальній громаді Черкаської області (а.с.18-44). 28.07.2025р. рішенням Жашківської міської ради від № 193 було затверджено акт визначення розміру збитків, заподіяних внаслідок використання земельних ділянок без правовстановлюючих документів (а.с.15-17). Згідно Відомостей з Державного реєстру речових прав вбачається, що за [PERSON] зареєстрований за реєстраційним номером 9721243 об`єкт нерухомого майна, а саме нежитлова будівля, яка знаходиться за адресою: [ADDRESS] (а.с.46-47). Відповідно до Витягів з Державного земельного кадастру про земельну ділянку № НВ-0002017922025 від 07.10.2025р., земельна ділянка площею 0,0312 га з кадастровим номером 7120910100:02:002:0209, земельна ділянка площею 0,0142 га з кадастровим номером 7120910100:02:002:0218, земельна ділянка площею 0,0530 га з кадастровим номером 7120910100:02:002:0210, розташовані за адресою: [ADDRESS] , передана в оренду ФОП [PERSON] (а.с.48-53). Згідно Єдиного державного реєстру юридичних осіб, осіб-підприємців та громадських формувань [PERSON] , 05.08.2014 припинив підприємницьку діяльність фізичної особи підприємця на підставі власного рішення (номер запису в реєстрі 20030060007000706). 08.08.2025р. за вих. №548/09-10 Жашківською міською радою направлено [PERSON] лист, в якому повідомляється про завдані ним збитки в розмірі 10984,48 грн. та пропонується добровільно їх сплатити (а.с.13-14). IV. Норми права, які застосував суд, та мотиви їх застосування. Відповідно до ст. 206 Земельного кодексу України використання землі в Україні є платним. Об`єктом плати за землю є земельна ділянка. Пункт 14.1.147 ст. 14 Податкового кодексу України визначає, що плата за землю - це обов`язковий платіж у складі податку на майно, що справляється у формі земельного податку або орендної плати за земельні ділянки державної і комунальної власності. Відповідно до ст. 269 Податкового кодексу України платниками плати за землю є: - платники земельного податку: власники земельних ділянок, земельних часток (паїв); землекористувачі, яким відповідно до закону надані у користування земельні ділянки державної та комунальної власності на правах постійного користування; - платники орендної плати - землекористувачі ділянок державної (орендарі) земельних ділянок державної та комунальної власності на умовах оренди. Стаття 270 Податкового кодексу України встановлює, що об`єктами оподаткування платою за землю є: 270.1.1.1. земельні ділянки, які перебувають у власності; 270.1.1.2. земельні частки (паї), які перебувають у власності; 270.1.1.3. земельні ділянки державної та комунальної власності, які перебувають у володінні на праві постійного користування; 270.1.2. об`єкти оподаткування орендною платою - земельні ділянки державної та комунальної власності, надані в користування на умовах оренди. За змістом земельні статей 122, 123, 124 Земельного кодексу України міські ради комунальної власності ділянки у власність або користування із земель відповідних територіальних Передача в оренду земельних ділянок, що перебувають у державній або комунальній власності, здійснюється на підставі рішення відповідного органу влади або органу місцевого самоврядування згідно з їх повноваженнями, визначеними статтею 122 Земельного укладення договору Кодексу, шляхом укладення договору оренди земельної оренди земельної ділянки чи договору купівлі-продажу права оренди земельної ділянки. Згідно ч. 2 ст. 134 Земельного кодексу України, не підлягають продажу, передачі в користування на конкурентних засадах (на земельних торгах) земельні ділянки державної чи комунальної власності у разі: розташування об`єктів нерухомого майна (будівель, споруд), що перебувають у власності фізичних або юридичних осіб. Стаття 120 Земельного кодексу України врегульовує питання переходу права на земельну ділянку у разі набуття права власності, господарського відання, оперативного управління на об`єкт нерухомого майна (крім багатоквартирного будинку), об`єкт незавершеного будівництва, спеціального майнового права на об`єкт незавершеного будівництва, що розміщені на ній. Викладене узгоджується із правовим висновком, викладеним у постанові Верховного Суду від 27 липня 2022 року у справі № 644/3932/18-ц (провадження № 61-6606св20). Також Велика Палата Верховного Суду в постанові від 22 червня 2021 року у справі № 200/606/18 виклала правовий висновок про те, що принцип єдності юридичної долі земельної ділянки та розташованої на ній будівлі або споруди відомо ще за часів Давнього Риму (superficies solo cedit - будівництво приростає до землі). Цей принцип має фундаментальне значення та глибокий зміст, він передбачений як потребами обороту, так і загалом самої природою речей, невіддільністю об`єкта нерухомості від земельної ділянки, на якій він розташований. Нормальне господарське використання земельної ділянки без використання розташованих на ній об`єктів нерухомості неможливе, як і зворотна ситуація - будь-яке використання об`єктів нерухомості є одночасно і використанням земельної ділянки, на якій ці об?єкти розташовані. Звідси власник нерухомого майна має право на користування земельною ділянкою, на якій воно розташоване. Ніхто, крім власника об`єкта нерухомості, не може претендувати на земельну ділянку, так як вона зайнята об`єктом нерухомого майна. У постанові Великої палати Верховного суду України від 20.11.2018 у №922/3412/17 викладено висновок про те, що до моменту оформлення власником об`єкта нерухомого майна права оренди земельної ділянки, на якій розташований цей об`єкт, відносини з фактичного користування земельною ділянкою без укладеного договору оренди та недоотримання її власником доходів у вигляді орендної плати є за своїм змістом кондикційними. Відповідно до ст. 1212 Цивільного кодексу України, особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала. Кондикційні зобовязання виникають за наявності одночасно таких умов: набуття чи збереження майна однією особою (набувачем) за рахунок іншої (потерпілого); набуття чи збереження майна відбулося за відсутності правової підстави або підстава, на якій майно набувалося, згодом відпала. Аналогічні правові висновки викладено також у постановах Великої Палати Верховного Суду від 13 лютого 2019 року у справі № 320/5877/17 та від 02.06.2020 року у справі №922/2417/19. Частиною 1 ст. 93 Земельного кодексу України встановлено, що право оренди земельної ділянки це засноване на договорі строкове платне володіння і користування земельною ділянкою, необхідною орендареві для провадження підприємницької та іншої діяльності. Землекористувачі зобов`язані своєчасно сплачувати орендну плату (п. «в» ч. 1 ст. 96 Земельного кодексу України). У разі надання земельної ділянки в оренду укладається договір оренди земельної ділянки, яким за положенням частини першої статті 21 Закону України "Про оренду землі" визначається орендна плата за землю як платіж, який орендар вносить орендодавцеві за користування земельною ділянкою. При цьому орендна плата справляється у грошовій формі. Згідно з частиною другою статті 21 Закону України "Про оренду землі" встановлюються розмір, умови і строки внесення орендної плати за землю орендної плати за згодою сторін у договорі оренди (крім строків внесення за земельні ділянки державної та комунальної власності, які встановлюються відповідно до Податкового кодексу України). Відповідно до пункту 287.1 статті 287 Податкового кодексу України власники землі та землекористувачі сплачують плату за землю з дня виникнення права власності або права користування земельною ділянкою. У пункті 289.1 статті 289 Податкового кодексу України передбачено, для визначення розміру податку та орендної плати використовується нормативна грошова оцінка земельних ділянок. Розмір та умови внесення орендної плати встановлюються у договорі оренди між орендодавцем земельних (власником) і орендарем (крім випадків консервації таких земельних ділянок або визнання земельних ділянок забрудненими (потенційно забрудненими) вибухонебезпечними предметами) - частина 288.4. ст. 288 Податкового кодексу України. Розмір орендної плати встановлюється у договорі оренди, але річна сума платежу: - не може бути меншою за розмір земельного податку: для земельних ділянок, нормативну грошову оцінку яких проведено, у розмірі не більше 3 відсотків їх нормативної грошової оцінки, для земель загального користування - не більше 1 відсотка їх нормативної грошової оцінки для сільськогосподарських угідь - не менше 0,3 відсотка та не більше не більше 1 відсотка їх нормативної грошової оцінки; - не може перевищувати 12 відсотків нормативної грошової оцінки (частина 288.5 ст.288 Податкового кодексу України). Згідно з пунктом 3 частини першої статті 13 Закону України "Про оцінку земель" нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться у разі визначення розміру орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності. Частиною другою статті 20 цього ж Закону визначено, що дані про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки оформляються як витяг з технічної документації з нормативної грошової оцінки земель. Відповідно до частини 289.2. ст. 289 Податкового кодексу України Центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин, за індексом споживчих цін за попередній рік щороку розраховує величину коефіцієнта індексації нормативної грошової оцінки земель (Кі), на який індексується нормативна грошова оцінка земель і земельних ділянок, у тому числі право на які фізичні особи мають як власники земельних часток (паїв), на 1 січня поточного року. Коефіцієнт індексації нормативної грошової оцінки земель застосовується кумулятивно залежно від дати проведення нормативної грошової оцінки земель, зазначеної в технічній документації з нормативної грошової оцінки земель та земельних ділянок. Таким чином, фактичний користувач земельної ділянки, [PERSON] , який без достатньої правової підстави за рахунок власника земельної ділянки - Жашківської міської ради зберіг у себе кошти, які мав сплатити за користування нею, зобов`язаний повернути ці кошти власнику земельної ділянки на підставі частини першої ст. 1212 Цивільного кодексу України. Однак, у добровільному порядку [PERSON] не сплатив завдані ним збиткиі на день розгляду справи в суді сума завданих ним збитки становить 10984,48 грн. Відповідач відзив на позовну заяву не подав, не висловив своє відношення до заявлених позовних вимог шляхом подання письмової заяви, не надав суду будь-яких доказів на спростування обставин, якими обґрунтовуються позовні вимоги. У відповідності до ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно статті 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Відповідно до частини 1 статті 80 ЦПК України, достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. У відповідності до ч.ч.1,2,3 ст.89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Згідно частин 1, 5 ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Проаналізувавши та оцінивши наявні у матеріалах докази, суд дійшов висновку, що позовні вимоги є обґрунтованими та підлягають задоволенню у повному обсязі. V. Розподіл судових витрат. Відповідно ч. 1, 2 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: 1) у разі задоволення позову - на відповідача; 2) у разі відмови в позові - на позивача; 3) у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. При зверненні до суду з позовною заявою позивачем був сплачений судовий збір в сумі 3028 грн. 20 коп., що підтверджується платіжною інструкцією № 696 від 27.10.2025р. Оскільки позовні вимоги задоволено повністю, сума сплаченого судового підлягає стягненню з відповідача на користь позивача. На підставі вищевикладеного та

Outcome: approved