Jurisdiction: civil
Date: 2025-12-14 00:00:00

І. Суть позовної заяви (стаття 175 ЦПК України) 1.1. 16 листопада 2023 року [PERSON] звернувся до суду з позовом до [PERSON] , яким просить стягнути на його користь основну суму\~заборгованості в\~розмірі 594\~940\~гривень,\~інфляційні втрати\~в розмірі\~39\~486\~гривень 18\~копійок,\~штрафні санкції\~у вигляді\~3%\~річних у\~розмірі 15\~911\~гривень 83\~копійки, та понесені судові витрати зі сплати судового збору в розмірі 6\~503 гривні 39 копійок. 1.2.\~Позовні вимоги\~обґрунтовані тим,\~що 14.01.2022\~року між\~ [PERSON] \~та [PERSON] \~в присутності\~ [PERSON] \~укладено договір\~№1\~купівлі-продажу\~продукції і\~тварин (надалі\~ Договір),\~відповідно до\~умов якого\~позивач зобов`язався\~передати товар\~відповідачу на\~загальну суму\~594\~940\~гривень,\~а відповідач\~в свою\~чергу поетапно\~оплатити вартість\~отриманого товару.\~Згідно з\~п.\~2.1\~Договору відповідач\~взяв на\~себе зобов`язання\~оплатити поставлений\~товар в\~термін до\~14.05.2023\~року,\~за визначеним\~сторонами Договору\~графіком,\~а саме:\~по 30\~000\~гривень до\~14.03.2022\~року,\~до 14.04.2022\~року,\~до 14.05.2022\~року,\~до 14.06.2022\~року,\~до 14.07.2022\~року,\~до 14.08.2022\~року,\~до 14.09.2022\~року,\~до 14.10.2022\~року,\~до 14.11.2022\~року,\~до 14.12.2022року,\~до 14.01.2023\~року,\~до 14.02.2023\~року,\~до 14.03.2023\~року;\~87\~470\~гривень до\~14.04.2023\~року;\~87\~400\~гривень до\~14.05.2023\~року.Відповідно до п. 3 Договору всі платежі відповідача мали бути підтверджені розписками про отримання коштів позивачем. Пунктом 10 Договору встановлено, що моментом (датою) передачі товару сторони визначили момент (дату) підписання сторонами Договору акту приймання-передачі. З моменту передачі товару позивач вважається таким, що належним чином виконав свої зобов`язання за Договором в повному обсязі. 14.01.2022 року сторонами складено Акт приймання-передачі товару, відповідно до якого позивач передав, а відповідач отримав товар на загальну суму 606 840 гривень, з яких: на суму 11 900 гривень в рахунок майбутніх зобов`язань позивача перед відповідачем, а на суму 594 940 гривень відповідно до умов укладеного Договору. Відтак, відповідно до умов Договору [PERSON] передав [PERSON] товар на загальну суму 594 940 гривень, чим в повному обсязі та належним чином виконав свої зобов`язання. Вказаний товар в майбутньому, згідно погодженого графіку, мав бути оплачений відповідачем не пізніше 14.05.2023 року. Позивач, з огляду на обставини триваючої війни на території України та запровадженого воєнного стану, протягом певного часу виявляв розуміння щодо порушення відповідачем договірних зобов`язань. Згодом [PERSON] ініціював діалог з метою мирного врегулювання спірного питання, однак відповідач систематично ухилявся від виконання взятих на себе обов`язків, перестав відповідати на телефонні дзвінки, уникав особистих зустрічей, чим фактично засвідчив своє небажання дотримуватись домовленостей та продемонстрував намір односторонньої відмови від виконання умов договору. Відтак, зобов`язання щодо оплати переданого товару відповідачем не виконано, що є прямим порушенням умов укладеного між сторонами Договору. ІІ. Суть зустрічної позовної заяви (стаття 193 ЦПК України) 2.1. 04.03.2024 року представник відповідача адвокат Славицька З.І. направила відзив на позовну заяву (а.с.44), а також 24.07.2024 року звернулася із зустрічною позовною заявою (а.с.95-107), якою просила розірвати договір купівлі-продажу товару (тварин), укладений 14.01.2022 між [PERSON] та [PERSON] , та стягнути з [PERSON] на користь [PERSON] судові витрати зі сплати судового збору в розмірі 1 211 гривень 20 копійок, витрати на правничу допомогу в розмірі 16 000 гривень. 2.2. Зустрічні позовні вимоги обґрунтовані тим, що між [PERSON] та [PERSON] укладено Договір купівлі-продажу товару (тварин) від 14.01.2022 року, згідно умов якого [PERSON] передано у власність тварини на суму 594 940 гривень. Зазначену суму [PERSON] визначеними у договорі частинами повинен був сплатити в строк до 14.05.2023 року. Фактично [PERSON] передав у власність [PERSON] свиноферму, яка розташована у нежитлових приміщеннях, за адресою: [ADDRESS] . Зазначене приміщення передано у користування [PERSON] за договором-оренди №1 від 14.01.2022 року. Власником приміщення є син позивача [PERSON] . Після укладання обох договорів [PERSON] здійснив низку платежів, зокрема на виконання умов договору купівлі-продажу. [PERSON] станом на 18.04.2022 року отримав від [PERSON] 190 000 гривень. Враховуючи те, що згідно умов договору, [PERSON] повинен був сплачувати з березня 2022 року щомісячно 30 000 гривень, то сплативши станом на квітень 2022 року 190 000 гривень, [PERSON] здійснив переплату на суму 130 000 гривень. У квітні 2022 року [PERSON] виїхав на постійне проживання за межі України. Управління свинофермою [PERSON] доручив [PERSON] . 17.06.2022 року [PERSON] , користуючись відсутністю [PERSON] , відсторонив [PERSON] від керування свинофермою, та забрав у своє розпорядження свиноферму, якою користується на власний розсуд до теперішнього часу. В свою чергу, [PERSON] в інтересах [PERSON] звернувся до Ізмаїльського РВП ГУНП в Одеській області із заявою щодо незаконного заволодіння майном. Окрім зловмисних намірів, дії [PERSON] в межах цивільно-правових відносин можуть бути визначені як розірвання договору купівлі-продажу з 17.06.2022 року в односторонньому порядку. ІІІ. Суть відзиву на зустрічну позовну заяву 3.1.\~24.09.2024\~року відповідач\~за зустрічним\~позовом [PERSON] \~направив відзив\~на зустрічну\~позовну заяву\~(а.с.120-125),\~яким вважає\~позовні вимоги\~ [PERSON] \~необґрунтованими та\~такими,\~що не\~підлягають задоволенню.\~В обґрунтування\~заперечень проти\~зустрічного позову\~зазначив,\~щоу відзиві на позов та у зустрічному позові не спростовується, що відповідно до умов Договору [PERSON] зобов`язався передати товар на загальну суму 594 940 гривень [PERSON] , а відповідач в свою чергу поетапно оплатити отриманий товар (п. 1 та п. 2.1 Договору) за визначеним сторонами Договору графіком. Та обставина, що 14.01.2022 року сторонами було складено Акт приймання-передачі товару, відповідно до якого позивач передав, а відповідач отримав від нього товар на загальну суму 606 840 гривень у відзиві на позов та у зустрічному позові також не заперечується. В той же час до відзиву на первісний позов, про що зазначається в тексті зустрічного позову, відповідачем за первісним позовом на підтвердження належного виконання своїх зобов`язань за Договором надано копію аркушу паперу з певними словами та цифрами, значення яких неможливо ідентифікувати з Договором. Між [PERSON] та [PERSON] через тісну співпрацю в певний період часу, відбувалось багато цивільно-правових відносин щодо різних предметів, значна частина з яких передбачала надання чи отримання грошових коштів. Відтак, ймовірно, надання чи отримання грошових коштів за частиною таких відносин відображена в наданій копії. Однак, вказані на цьому аркуші паперу записи не відображають грошові взаємовідносини саме за Договором, адже: по-перше, вказаний аркуш паперу із записами не містить назву «розписка», як це передбачено Договором; по-друге, в записах на аркуші взагалі відсутнє будь-яке посилання власне на Договір; по-третє, якщо ідентифікувати вказані записи як передачу коштів, то не вказана мета передачі вказаних сум коштів (або позика, або виконання грошових зобов`язань за Договором чи будь-якими іншими угодами, зокрема орендними відносинами, або компенсація певних витрат, тощо). Відповідно вважати доданий до зустрічного позову аркуш з певними записами належним, достовірним та достатнім доказом виконання відповідачем в цій справі своїх грошових зобов`язань саме за Договором купівлі-продажу продукції і тварин від 14.01.2022 року № 1 неможливо. При цьому жодними матеріалами справи, в тому числі отриманими від національної поліції матеріалами перевірки, не підтверджено порушення саме [PERSON] умов договору, оскільки жодних дій щодо перешкоджання діяльності [PERSON] ані як покупця, ані як орендаря він не вчиняв, а посилань на конкретні пункти Договору, що ним нібито порушено, позивач за зустрічним позовом також не наводить. У даній ситуації договір купівлі-продажу було укладено 14.01.2022 року. Події та обставини, на які посилається позивач у зустрічному позові та які ним кваліфікуються як істотне порушення умов зазначеного договору, мали місце ще в червні 2022 року. Водночас, із позовом про розірвання договору у зв`язку з нібито істотним порушенням його умов позивач звернувся лише 24.07.2024 року, тобто більш ніж через два роки після відповідних подій. Така тривала бездіяльність позивача свідчить про те, що обставини, на які він нині посилається, не розцінювалися ним як істотні порушення договору. Навпаки протягом усього цього періоду він демонстрував зацікавленість у збереженні договірних відносин. Звернення з позовом про розірвання договору відбулося лише після отримання ним позову про стягнення заборгованості за неналежне виконання власних зобов`язань за тим самим договором, з істотним порушенням строків для подання зустрічного позову. Таким чином, вищезазначене свідчить про відсутність правових підстав для розірвання договору у судовому порядку. ІV. Інші процесуальні дії у справі 4.1. Відповідно до протоколу автоматичного розподілу справ між суддями від 16.11.2023 року, справа № 946/8950/23 передана на розгляд судді Бальжик О.І (а.с.19). 4.2. Ухвалою судді Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області Бальжик О.І. від 16.12.2023 року відкрито провадження та призначено підготовче судове засідання (а.с.22). 4.3. Ухвалою Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області від 05.03.2024 року витребувано з Ізмаїльського РВП ГУНП в Одеській області матеріали перевірки за №8542 від 18.06.2022 року за заявою [PERSON] (а.с.49). 4.4. Ухвалою Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області від 24.07.2024 року прийнято зустрічний позов [PERSON] до [PERSON] про розірвання договору купівлі-продажу до спільного розгляду з позовом [PERSON] до [PERSON] про стягнення заборгованості (а.с.111). 4.5.Ухвалою Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області від 06.03.2025 року закрито підготовче провадження та справу призначено до судового розгляду по суті (а.с.142). 4.6. Ухвалою Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області від 11.08.2025 року забезпечено участь відповідача [PERSON] до участі в судовому засіданні в режимі відеоконференції з власних технічних засобів (а.с.171). 4.7. Ухвалою Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області від 23.09.2025 року забезпечено участь свідка [PERSON] до участі в судовому засіданні в режимі відеоконференції з власних технічних засобів (а.с.188). 4.8. Під час розгляду справи здійснювалася повна фіксація судового процесу за допомогою технічних засобів. V. Виклад позиції учасників судового процесу; показання свідків 5.1. У судовому засіданні позивач [PERSON] зазначив, що між ним та відповідачем [PERSON] був укладений договір купівлі-продажу, відповідно до якого він передав відповідачу товар на суму 594 940 гривень, що підтверджується актом приймання-передачі. Відповідач мав здійснити оплату з відстрочкою платежу за погодженим графіком. Використання товару йому не заборонялося, однак його реалізація могла відбуватися лише за погодженням з ним або після повного погашення заборгованості. Вказані умови договору [PERSON] виконані не були, розрахунки за договором фактично не здійснювалися. До матеріалів справи долучені певні документи з його підписом, проте ці записи не є розписками за договором купівлі-продажу. Зазначені суми могли бути пов`язані з іншими правовідносинами, зокрема з договором оренди, за яким сплачувалося близько 90 000 гривень, а також з щомісячними витратами на оплату електроенергії у розмірі приблизно 10 000 гривень. Він не вимагав від будь-кого звільнити ферму. За його відомостями, після початку війни відповідач [PERSON] виїхав за межі України та призначив на фермі відповідальним [PERSON] . Оскільки відповідач не сплачував йому заробітну плату, [PERSON] у червні 2022 року самовільно залишив ферму. Після цього на фермі залишилися двоє працівників, які самостійно доглядали тварин. Він ніколи не контролював діяльність ферми, а лише час від часу приїжджав, щоб перевірити порядок. 5.2. Відповідач в обґрунтування заперечень проти позову пояснив, що [PERSON] запропонував йому придбати свиней, оскільки він мав з цим труднощі. На пропозицію позивача він погодився, у зв`язку із чим, між ними було укладено договори купівлі-продажу та оренди нежитлового приміщення. Під час укладення договорів він сплатив [PERSON] 90\~000 гривень в рахунок повної оплати оренди. Протягом наступних 2,5 місяців він виплатив позивачу близько 250\~000 гривень, що підтверджується власноручно написаною останнім розпискою. У квітні-травні 2022 року, у зв`язку з повномасштабним вторгненням рф, він був вимушений виїхати з родиною до Польщі. Для виконання взятих на себе зобов`язань перед [PERSON] , він домовився зі своїм працівником [PERSON] про те, що той буде працювати та виплачувати позивачу грошові кошти. Приблизно через місяць після його виїзду за кордон, [PERSON] в порушення взятих на себе зобов`язань за договором, скориставшись його відсутністю, прибув на ферму та привласнив переданий йому за договором купівлі-продажу товар. Позивач пояснив робочим, що він знову є керівником ферми та всі охочі можуть працювати на нього. Федір відмовився працювати на [PERSON] та у телефонному режимі повідомив йому про ситуацію, яка склалася на фермі. На його прохання [PERSON] звернувся до поліції із заявою щодо протиправних дій позивача, проте жодної відповіді він так і не отримав. З метою врегулювання конфлікту він зателефонував [PERSON] , який пояснив, що йому необхідно приїхати особисто. Оскільки він не мав можливості повернутися до України, він був вимушений для захисту своїх прав укласти договір із адвокатом. 5.3. Представник відповідача адвокат Славицька З.І. пояснила, що відповідач заперечує проти позовних вимог у частині стягнення заборгованості, проте не заперечує самого факту укладення договору купівлі-продажу тварин та окремого договору оренди приміщення. Вона зазначила, що ці два договори фактично утворювали єдиний бізнес-об`єкт свиноферму, яка складалася з нерухомого майна та тварин. За домовленістю між сторонами [PERSON] мав сплачувати кошти від реалізації тварин за погодженням із позивачем. При цьому договір не передбачав обов`язкової письмової форми погодження, і такі питання узгоджувалися між сторонами у телефонному режимі. Саме розписка, долучена до матеріалів справи, підтверджує факт реалізації тварин та передачі коштів [PERSON] . Після початку війни [PERSON] був змушений виїхати з України разом із родиною, залишивши ферму під управління [PERSON] , який здійснював керування на місці. У червні 2022 року, користуючись відсутністю відповідача, [PERSON] відсторонив [PERSON] від управління та фактично забрав ферму у своє розпорядження, почавши самостійно розпоряджатися майном без узгодження з [PERSON] . З цього приводу між сторонами виникла тривала суперечка, а відповідач надсилав позивачу письмові претензії, копії яких долучені до матеріалів справи. Представник відповідача вважає, що своїми діями [PERSON] фактично припинив дію договору, тому позовні вимоги про стягнення боргу є необґрунтованими. За її словами, договір фактично діяв лише кілька місяців, після чого майно вибуло з управління [PERSON] і перейшло до управління [PERSON] . Крім того, тварини змінюють свою ціну з часом, і після того як [PERSON] забрав їх у користування, він отримав вигоду від їх подальшого утримання. Вона також зазначила, що за договором [PERSON] було передано 190 000 гривень, проте після червня 2022 року відповідач був позбавлений можливості працювати на фермі, отримувати дохід та сплачувати кошти відповідно до умов договору. У зв`язку з цим, представник відповідача просила суд розірвати договір та відмовити у задоволенні позовних вимог про стягнення боргу. 5.4. Допитаний у судовому засіданні свідок [PERSON] пояснив, що позивач [PERSON] є його товаришем. Йому відомо, що позивач є власником ферми. Зі [PERSON] він познайомився у 2021 році на фермі, а в подальшому зустрічався з ним до моменту його виїзду за кордон. У 2022 році він був присутнім при складанні договору між сторонами. Також 14.05.2022 року він був присутнім при перерахунку товару та під час інвентаризації, яку проводив [PERSON] разом із [PERSON] . Акт приймання-передачі був підписаний ним на прохання [PERSON] , який попросив його взяти участь у проведенні інвентаризації. [PERSON] відмовився підписувати акт приймання-передачі. Всі тварини знаходилися в одному приміщенні, але були розподілені по загонах. Після проведення зазначених дій [PERSON] залишився працювати на фермі, його ніхто не виганяв. [PERSON] виїхав за кордон та не розрахувався за договором із [PERSON] . 5.5. Свідок [PERSON] повідомив, що особисто знайомий із [PERSON] та [PERSON] . Приблизно 3-4 роки тому протягом шести місяців він працював різноробочим на фермі, яку на той момент орендував [PERSON] . Його було прийнято на роботу у серпні, до початку війни, і до його обов`язків входив догляд за тваринами. Спочатку [PERSON] та [PERSON] співпрацювали. Після початку війни [PERSON] виїхав за кордон, доручивши йому виконувати обов`язки старшого на фермі. Зі слів [PERSON] оренда ферми оплачена ним на півтора роки вперед, а також здійснено передоплату за свиней на 23 місяці. [PERSON] платив [PERSON] по 30 000 грн щомісяця за покупку свиней, що підтверджувалось особистими записами в зошитах відповідача. Після виїзду [PERSON] за межі України один із працівників ферми повідомив його, що [PERSON] прибув на ферму, здійснив перерахунок поголів`я тварин і оголосив себе новим керівником. Він особисто не був присутнім при перерахунку свиней. Коли він прибув на зміну, [PERSON] особисто підтвердив, що тепер він керує фермою. Після цього, [PERSON] дав йому вказівку здійснити обрізання зубів поросятам. Він пояснив позивачеві, що не є ветеринаром, на що той сказав, що він більше у нього не працює. [PERSON] звернувся до нього з проханням написати заяву до поліції про самовільне захоплення [PERSON] ферми. Він самостійно склав заяву, однак відповіді з поліції досі не отримав. [PERSON] самовільно забрав у нього ключі від складу, хоча свині перебували в іншому приміщенні. За вказівкою [PERSON] , він мав продавати поросят, які народжувались, а виручені кошти передавати [PERSON] як плату. Згодом [PERSON] забрав свиноматок з ферми та нині самостійно керує об`єктом. VІ. Норми права, які застосував суд, та мотиви їх застосування. Оцінка та висновки суду. 6.1. Вислухавши пояснення осіб, які беруть участь у справі, розглянувши подані ними документи та матеріали, допитавши свідків, з`ясувавши фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги і заперечення, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов такого висновку. 6.2. Частина друга статті 129 Конституції України визначає основні засади судочинства, однією з яких згідно з пунктом 3 вказаної частини є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і в доведенні перед судом їх переконливості. 6.3. Стаття 76 ЦПК України, передбачає, що доказами у справі є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. 6.4. Згідно з частиною першою статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. 6.5. У судовому засіданні встановлено, що згідно договору купівлі-продажу будівлі від 10.09.2021 року, посвідченого приватним нотаріусом Ізмаїльського районного нотаріального округу Одеської області Веліксар Т.І., зареєстрованого в реєстрі за № 1007, [PERSON] придбав у [PERSON] нежитлову будівлю птахоферми [ADDRESS] загальною площею 4504,9 кв.м, що складається в цілому з: адміністративної будівлі літ. А, загальною площею 327,1 кв.м, ферми - літ. Б, загальною площею 2825,5 кв.м, В, загальною площею 550,5 кв.м, Г, загальною площею 541.6 кв.м., Д, загальною площею 560,2 кв.м, ТП літ. Е, вбиральні - літ. Ж, надвірних споруд 1-12, розташованих на земельних ділянках площею 4,0933 га, кадастровий номер 5122080400:01:002:1131, сільськогосподарського цільове призначення для ведення товарного виробництва, категорія земель землі сільськогосподарського призначення; площею 6,9315 га, кадастровий номер 5122080400:01:002:1132, цільове призначення для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, категорія земель землі сільськогосподарського призначення, які перебувають у користуванні продавця на підставі договору оренди від 26.12.2005 року. Продаж вчинено сторонами за 502 112 гривень 00 копійок (а.с.66). 6.6. 10.09.2021 року [PERSON] уповноважив [PERSON] укладати та підписувати договори оренди щодо земельних ділянок площею 4,0933 га, кадастровий номер 5122080400:01:002:1131, цільове призначення для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, категорія земель землі сільськогосподарського призначення; площею 6,9315 га, кадастровий номер 5122080400:01:002:1132, цільове призначення для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, які знаходяться на території Багатянської сільської ради Ізмаїльського району Одеської області, що підтверджується довіреністю, посвідченою приватним нотаріусом Ізмаїльського районного нотаріального округу Одеської області Веліксар Т.І., зареєстрованою в реєстрі за № 1008 (а.с.67). 6.7. 14.01.2022 року між [PERSON] та [PERSON] укладено договір оренди нерухомого майна №1, відповідно до умов якого орендодавець на підставі права власності №2452572851080 від 10.09.2021 року передає, а орендар приймає у строкове платне користування нерухоме майно, що знаходиться у власності [PERSON] (а.с.68). Згідно пункту 1.2 Договору об`єктом оренди є нежитлове приміщення «Птахоферма», що знаходиться за адресою: [ADDRESS] загальною площею 541,6 кв. м. За змістом пункту 2.1 Договору об`єкт оренди орендар буде використовувати для ведення товарного сільськогосподарського виробництва (свиноферма). Пунктом 4.1 Договору передбачено, що термін договору оренди визначений на один рік та шість місяців, починаючи з 14.01.2022 року до 14.07.2024 року включно. Відповідно до пункту 5.1 Договору розмір орендної плати за об`єкт оренди складає зі щомісячного платежу у розмірі 5 000 гривень, з урахуванням пункту 5.7 Договору. Орендарем на рахунок орендодавця внесено передоплату орендної плати за цим договором у розмірі 90 000 гривень, що повністю покриває вартість оренди на обумовлений строк дії цього договору. 6.8. На виконання вищевказаного договору, сторонами підписано Акт приймання-передачі товару від 14.01.2022 року, відповідно до якого орендодавець передає, а орендар приймає в строкове платне користування нерухоме майно, що належить орендарю на підставі права власності №2452572851080 від 10.09.2021 року птахоферму, загальною площею 541,6 кв.м, розташовану за адресою: [ADDRESS] (а.с.70). 6.9. 14.01.2022 року між [PERSON] та [PERSON] укладено договір купівлі-продажу №1, відповідно до умов якого, продавець в порядку та на умовах, визначених цим договором, зобов`язується передати у власність покупцю належний продавцеві на праві власності товар, під словом «товар» вважається продукція (тварини) на загальну суму 594 940 гривень, а покупець зобов`язується прийняти такий товар та поступово оплатити його (а.с.15). Згідно з пунктом 2.1 Договору покупець зобов`язується розрахуватися за вказаним договором в термін до 14.05.2023 року, відповідно до встановленого графіку. Пунктом 3 Договору передбачено, що усі платежі покупця здійснені після укладання даного договору підтверджуються розпискою про отримання коштів покупцем. Право власності на товар наступає після сплати за вказаним договором. Реалізація не власного майна повинна відбуватися лише за згодою продавця (пункт 4 Договору). Відповідно до пункту 10 Договору моментом (датою) передачі товару покупцю є момент (дата) підписання сторонами Договору акту приймання-передачі. З моменту передачі товару покупцю постачальник вважається таким, що належним чином виконав свої зобов`язання за договором в повному обсязі. 6.10. В подальшому сторонами було складено Акт приймання-передачі товару, який є невід`ємною частиною Договору №1 від 14.01.2022 року, відповідно до якого позивач передав, а відповідач отримав товар на загальну суму 606 840 гривень, а саме: 1. свиноматки 43 шт. 430\~000 грн.; 2. хряк (мол.) 1 шт. 6\~600 грн.; 3. хряк (мален.) 1 шт. 3 300 грн.; 4. хряк (колот.) 1 шт. 6\~000 грн.; 5. поросята 56 шт. 78\~400 грн.; 6. свині відкормовочні 26 шт. 60\~730 грн.; 7. кукурудза кормова 19\~700 грн.; 8. шрот (корм) 2\~110 грн. Борг продавця за очікувані надані послуги у січні 2022 року становить 11 900 гривень, а саме не виплачена заробітна плата працівників свиноферми за 7 днів у розмірі 5 600 гривень та кормові добавки у розмірі 6 300 гривень. Підписанням Акту постачальник та покупець підтвердили факт поставки товару на загальну остаточну вартість 594 940 гривень, відповідно до умов укладеного Договору №1 від 14.01.2022 року (а.с.16). 6.11. 14.05.2022 року [PERSON] у присутності [PERSON] та [PERSON] на підставі Договору складено акт інвентаризації з метою перевірки наявності тварин, які не оплачені та не підлягають реалізації. Встановлено наступна кількість тварин: свиноматки 18, хряк 1, поросята до одного місяці 80, поросята старше одного місяця 48 (а.с.74). 6.12. 22.06.2022 року [PERSON] надіслав [PERSON] претензії з вимогою повернути 95\~000 гривень та 398\~000 гривень у зв`язку з порушенням умов договору (а.с.103-104). 6.13. Як вбачається із матеріалів перевірки №8542 від 18.06.2022 року, складених Ізмаїльським РВП ГУНП в Одеській області, 21.06.2022 року зі служби «102» до Ізмаїльського РВП ГУНП в Одеській області надійшло повідомлення ЖЕО № 8542 від 21.06.2022 року від [PERSON] про те, що за адресою: Одеська область, Ізмаїльський район, с. Багате, колишня птахоферма, з`явився колишній власник ферми [PERSON] та самовільно господарює на фермі. В ході проведення перевірки отримано заяву та пояснення від [PERSON] , який пояснив, що 04.04.2022 року власник ферми, що розташована за адресою: [ADDRESS] , [PERSON] , виїхав за межі держави, у зв`язку з чим залишив на господарстві заявника, після чого до вказаної ферми прийшов [PERSON] та повідомив, що являється хазяїном ферми та буде приглядати за тваринами. За час проведення перевірки було прийнято пояснення від [PERSON] , який пояснив, що приміщення «Птахоферми» за вищевказаною адресою належить його сину [PERSON] . На підставі довіреності [PERSON] уповноважений бути представником [PERSON] , у зв`язку з чим за договором оренди [PERSON] надав приміщення вказаної ферми [PERSON] , однак оплату за живність, що знаходиться на фермі, [PERSON] не здійснив, на основі чого виник конфлікт. Розглянувши матеріали звернення було встановлено, що в даному факті відсутні ознаки кримінально-караного діяння, у зв`язку з чим не вбачаються підстави для внесення відомостей в ЄРДР. Крім того, не було отримано достатньо даних, які об`єктивно та достовірно свідчать про ознаки адміністративного правопорушення, передбаченого КУпАП, однак у вищевказаному зверненні вбачаються цивільно-правові відносини, які розглядаються не інакше як в суді у приватному порядку за позовом заявника (а.с.75). 6.14. Відповідно до ст.629 ЦК договір є обов`язковим для виконання сторонами. 6.15. Статтею 599 ЦК передбачено, що зобов`язання припиняється виконанням, проведеним належним чином. 6.16. Порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання) (ст.610 ЦК). 6.17. Відповідно до ст.530 ЦК, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання,\~то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). 6.18. Боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом (ст.612 ЦК). 6.19. За договором купівлі-продажу одна сторона (продавець) передає або зобов`язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов`язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму (ст.655 ЦК). 6.20. Частинами 1, 2 ст.692 ЦК встановлено, що покупець зобов`язаний оплатити товар після його прийняття або прийняття товаророзпорядчих документів на нього, якщо договором або актами цивільного законодавства не встановлений інший строк оплати товару. Покупець зобов`язаний сплатити продавцеві повну ціну переданого товару. Договором купівлі-продажу може бути передбачено розстрочення платежу. 6.21. У разі прострочення оплати товару продавець має право вимагати оплати товару та сплати процентів за користування чужими грошовими коштами (ч.3 ст.692 ЦК). 6.22. Якщо покупець відмовився прийняти та оплатити товар, продавець має право за своїм вибором вимагати оплати товару або відмовитися від договору купівлі-продажу (ч.4 ст.692 ЦК). 6.23. Продавець зобов`язаний передати товар покупцеві у строк, встановлений договором купівлі-продажу, а якщо зміст договору не дає змоги визначити цей строк, - відповідно до положень ст.530 ЦК (ст.663 ЦК). 6.24. Двосторонній характер договору купівлі-продажу зумовлює взаємне виникнення у кожної зі сторін прав та обов`язків. Так, з укладенням такого договору продавець приймає на себе обов`язок передати покупцеві певну річ і водночас набуває права вимагати її оплати, а покупець у свою чергу зобов`язаний здійснити оплату придбаної речі та водночас набуває права вимагати від продавця її передачі. 6.25. Якщо договором встановлений обов`язок покупця частково або повністю оплатити товар до його передання продавцем (попередня оплата), покупець повинен здійснити оплату в строк, встановлений договором купівлі-продажу, а якщо такий строк не встановлений договором, - у строк, визначений відповідно до ст.530 ЦК. У разі невиконання покупцем обов`язку щодо попередньої оплати товару застосовуються положення ст.538 ЦК (ч.1 ст.693 ЦК). 6.26. Згідно з ч.1 ст.664 ЦК обов`язок продавця передати товар покупцеві вважається виконаним у момент: 1) вручення товару покупцеві, якщо договором встановлений обов`язок продавця доставити товар; 2) надання товару в розпорядження покупця, якщо товар має бути переданий покупцеві за місцезнаходженням товару. Договором купівлі-продажу може бути встановлений інший момент виконання продавцем обов`язку передати товар. 6.27. Відповідно до ч.1 ст.697 ЦК договором може бути встановлено, що право власності на переданий покупцеві товар зберігається за продавцем до оплати товару або настання інших обставин. У цьому разі покупець не має права до переходу до нього права власності розпоряджатися товаром, якщо інше не встановлено договором, законом або не випливає із призначення та властивостей товару. 6.28. У постанові Великої Палати Верховного Суду від 22.09.2020 у справі №918/631/19 вказано, що попередня оплата - це грошова сума, яка не забезпечує виконання договору, а є сумою, що перераховується згідно з договором наперед, у рахунок майбутніх розрахунків, зокрема, за товар, який має бути поставлений, за роботи, які мають бути виконані. 6.29. Системне тлумачення ч.1 ст.693 ЦК, ч. 1 ст.655, ч.1 ст.664, ч.1 ст.697 ЦК свідчить, що термін «передача товару» охоплює як передачу у власність, так і передачу у користування. 6.30.\~Право власності на товар може переходити від продавця до покупця у момент передачі товару, до\~\~цього моменту, або після нього - відповідно до умов договору купівлі-продажу. Це випливає зі змісту ч.1 ст.655, ч.1 ст.677, ч.1 ст.697 ЦК.\~\~ 6.31. Отже, на думку суду, оплата за товар є попередньою, якщо відповідно до договору вона має бути здійснена до моменту виконання продавцем свого обов`язку з передачі товару саме у власність, тобто до моменту переходу права власності на товар від продавця до покупця.\~Це випливає з визначення договору купівлі-продажу, наведеного у ч.1 ст.655 ЦК, яка встановлює обов`язок продавця передати товар саме у власність покупця. 6.32. Як вбачається з пункту 5.1 Договору оренди нерухомого майна №1 від 14.01.2022 року [PERSON] вніс [PERSON] передоплату за цим договором у розмірі 90\~000 гривень, що повністю покрило вартість оренди на обумовлений строк дії договору. 6.33. У своїх поясненнях відповідач заявив, що позивач [PERSON] у червні 2022 року самовільно «захопив» ферму, відсторонивши [PERSON] від управління нею. Таким чином, порушив істотні умови договору. Також на підтвердження належного виконання своїх грошових зобов`язань за договором купівлі-продажу від 14.01.2022 року відповідач надав аркуш паперу з зазначенням отримання [PERSON] певних грошових коштів (а.с.46). Однак такі записи не відповідають вимогам належності та допустимості доказів, визначеним у статтях 76, 78 ЦПК України, оскільки вони не дозволяють встановити юридично значимі обставини. 6.34. Так, зазначені у розписці записи не містять жодного посилання на сам договір купівлі-продажу продукції і тварин №1 від 14.01.2022 року. Відповідно до умов договору (п.3), кожна передача коштів мала підтверджуватися розпискою, яка повинна містити чітке зазначення факту отримання коштів саме за цим договором. Відсутність такого посилання робить записи невідповідними вимогам договору та не дозволяє ідентифікувати їх як підтвердження виконання конкретного зобов`язання. 6.35. Крім того, записи не визначають мету передачі коштів. У цивільно-правових відносинах грошові суми можуть передаватися з різних підстав: як позика (статті 1046-1049 ЦК України), як виконання зобов`язань за договором купівлі-продажу (статті 655, 692 ЦК України), як плата за оренду (статті 759-762 ЦК України), або як компенсація витрат. Відсутність зазначення мети передачі коштів унеможливлює їх віднесення саме до виконання зобов`язань за договором купівлі-продажу. 6.36. Також, записи не мають ознак розписки як письмового доказу. Відповідно до усталеної судової практики та вимог цивільного законодавства, розписка повинна містити: дату складання, суму коштів, підпис особи, яка їх отримала, та чітке зазначення підстави передачі коштів. Наданий аркуш таких реквізитів не містить, що суперечить вимогам статті 207 ЦК України щодо письмової форми правочину. 6.37. Таким чином, хоча позивач і не заперечує того факту, що саме він складав зазначені записи, суд дійшов висновку, що вони не можуть бути ідентифіковані як підтвердження виконання грошових зобов`язань саме за договором купівлі-продажу від 14.01.2022 року. Вони не відповідають вимогам належності та допустимості доказів, не узгоджуються з умовами договору та не підтверджують факту виконання відповідачем своїх обов`язків. 6.38. За змістом статті 538 ЦК України виконання свого обов`язку однією із сторін, яке відповідно до договору обумовлене виконанням другою стороною свого обов`язку, є зустрічним виконанням зобов`язання. При зустрічному виконанні зобов`язання сторони повинні виконувати свої обов`язки одночасно, якщо інше не встановлено договором, актами цивільного законодавства, не випливає із суті зобов`язання або звичаїв ділового обороту. Сторона, яка наперед знає, що вона не зможе виконати свого обов`язку, повинна своєчасно повідомити про це другу сторону. У разі невиконання однією із сторін у зобов`язанні свого обов`язку або за наявності очевидних підстав вважати, що вона не виконає свого обов`язку у встановлений строк (термін) або виконає його не в повному обсязі, друга сторона має право зупинити виконання свого обов`язку, відмовитися від його виконання частково або в повному обсязі. Якщо зустрічне виконання обов`язку здійснено однією із сторін, незважаючи на невиконання другою стороною свого обов`язку, друга сторона повинна виконати свій обов`язок. 6.39. Відповідно до наведених вище приписів чинного законодавства продавець, який не отримав попередню оплату за товар, який ще не перейшов у власність покупця, має право скористатися одним із наступних способів захисту: 1) стягнути суму попередньої оплати відповідно з умовами договору і продовжувати виконувати договір; 2) розірвати договір та вимагати компенсації збитків. Отже, право на розірвання договору внаслідок неотримання попередньої оплати виникає саме у продавця, а не покупця. 6.40. Залежно від моменту, з якого договір вважається укладеним, розрізняють консенсуальні договори - вважаються укладеними з моменту, як тільки сторони досягли згоди по всіх істотних умовах договору, що має знайти відображення у формі, яка передбачена для даного виду договору; та реальні договори - є дійсними лише після вчинення на основі досягнутої згоди певної дії з передачі предмета договору (перевезення вантажу, позика, дарування). 6.41. Договір купівлі-продажу є консенсуальним договором, який вважається укладеним з моменту досягнення згоди щодо істотних умов договору, що підтверджується його підписанням сторонами. Отже, сторона, яка не здійснила попередню оплату за договором купівлі-продажу, всупереч своїм договірним обов`язкам не може вважати договір неукладеним, а обов`язки зі здійснення попередньої оплати неіснуючими.\~\~ 6.42. Якщо сторона втратила інтерес до виконання договору, зокрема до придбання товару, або не вносить попередню оплату через порушення своїх обов`язків продавцем, то така сторона може скористатися правом розірвання договору. Без здійснення відповідних дій її обов`язки з внесення попередньої оплати,\~\~передбачені договором, не є припиненими або виконаними, і відповідно інша сторона може звернутися до суду для стягнення відповідних сум заборгованості\~\~за договором\~\~в примусовому порядку. 6.43. Приймаючи до уваги, що [PERSON] порушив своє зобов`язання з попередньої оплати товару, передбачене договором, тоді як [PERSON] виконав своє зобов`язання передати йому товар, що підтверджено актом приймання-передачі, суд приходить висновку, що позивач обґрунтовано скористався таким способом захисту як стягнення суми оплати товару відповідно до умов договору. 6.44. Разом з тим, враховуючи, що [PERSON] в подальшому відмовився продовжувати виконувати договір, а саме передати у власність [PERSON] обумовлений договором купівлі-продажу товар, суд вважає, що відсутні підстави для стягнення з останнього всієї суми вартості майна, оскільки частина вказаного майна була повернута у володіння позивача, що підтверджується Актом інвентаризації. Як вбачається з Акту інвентаризації від 14.05.2022 року, складеного [PERSON] у присутності [PERSON] та [PERSON] , залишилася в наявності така кількість тварин: свиноматки 18, хряк 1, поросята до одного місяця 80, поросята старше одного місяця 48 (а.с.74). За змістом Договору купівлі продажу від 14.01.2022 року вартість однієї свиноматки становить 10\~000 гривень, вартість одного хряка 6\~600 гривень, вартість одного порося 1\~400 гривень. На думку суду, із загальної суми заборгованості за договором, яка становить 594\~940 гривень, підлягає вирахуванню сума в розмірі 365\~800 гривень, виходячи з такого розрахунку (10\~000 x 18) + (1 х 6\~600) + (128 х 1\~400). 6.45. Відтак, суд приходить висновку про те, що зі [PERSON] на користь [PERSON] належить стягнути суму попередньої оплати товару відповідно до умов договору в розмірі 229\~140 гривень. 6.46. Відповідно до ч.2 ст.625 ЦК боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. 6.47. Суд зазначає, що як інфляційні втрати, так і три проценти річних мають компенсаційний характер та спрямовані на відновлення майнового становища кредитора, який не отримав належні йому кошти у визначений договором строк. Інфляційні втрати компенсують знецінення грошових коштів унаслідок інфляційних процесів, а три проценти річних є платою за користування чужими грошовими коштами протягом періоду прострочення. 6.48. Вищевказане узгоджується із правовими висновками, висловленими Великою Палатою Верховного Суду у постановах від 19.06.2019 у справі № 646/14523/15-ц, від 18.03.2020 у справі № 902/417/18. 6.49. На думку суду, відповідач має сплатити позивачу інфляційні втрати в розмірі 9 809 гривень 60 копійок та три проценти річних в розмірі 3\~296 гривень 03 копійки за період з 15 березня 2022 року по 23 жовтня 2023 року, виходячи з такого розрахунку. Розрахунок інфляційних втрат: з 15.03.2022 року по 15.05.2022 року 5 640 гривень ((30\~000 х 104,5 / 100 30 000) + (60\~000 х 103,10 / 100 60 000) + (90\~000 х 102,70 / 100 90 000)); з 15.05.2022 року по 15.03.2023 року інфляційні втрати судом не розраховуються, оскільки 14.05.2022 року позивач повернув у своє володіння товар на загальну суму 365\~800 гривень, що становить суму боргу за 12 місяців (з 15.03.2022 року по 15.03.2023 року) та частково покриває суму боргу за березень 2023 року (365\~800 360\~000\~(30\~000 х 12 міс.) = 5\~800); \~ \~ \~ \~з 15.03.2023 року по 23.10.2023 року 4\~169,60 гривень ((30\~000 5 800) х 101.50 / 100 24 200) + (87\~470 + 24\~200) х 100, 20 / 100 111 670) + (87\~470 + 24\~200 + 87\~400) х 100,50 / 100 199 070) + (199\~070 х 100, 80 / 100 199 070) + (199\~070 х 99,40 / 100 199 070) + (199\~070 х 98,60 / 100 199 070) + (199\~070 х 100, 50 / 100 199 070)). Розрахунок трьох відсотків річних від простроченої суми: з 15.03.2022 року по 15.05.2022 року 231,78 гривень (30\~000 /100 х 3 /365 х 32) + (60\~000 /100 х 3 /365 х 31); з 15.05.2022 року по 15.03.2023 року три відсотки річних від простроченої суми судом не розраховуються за наведених вище підстав; з 15.03.2023 року по 23.10.2023 року 3\~064,25 гривень (24\~200 /100 х 3 / 365 х 32) + (111\~670 /100 х 3 /365 х 31) + (199\~070 /100 х 3 /365 х 32) + (199\~070 /100 х 3 /365 х 31) + (199\~070 /100 х 3 /365 х 32) + (199\~070 /100 х 3 /365 х 32) + (199\~070 /100 х 3 /365 х 39). 6.50. За таких підстав, позовні вимоги [PERSON] до [PERSON] про стягнення інфляційних втрат та трьох процентів річних від простроченої суми підлягає частковому задоволенню. 6.51. Вирішуючи зустрічні позовні вимоги [PERSON] до [PERSON] про розірвання договору купівлі-продажу, суд виходить з такого. 6.52. Згідно зі ст. 651 ЦК України зміна або розірвання договору допускається лише за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або законом. Договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом. Істотним є таке порушення стороною договору, коли внаслідок завданої цим шкоди друга сторона значною мірою позбавляється того, на що вона розраховувала при укладенні договору. У разі односторонньої відмови від договору у повному обсязі або частково, якщо право на таку відмову встановлено договором або законом, договір є відповідно розірваним або зміненим. 6.53. Відповідно до ч. 1 ст. 631 ЦК України строком договору є час, протягом якого сторони можуть здійснити свої права і виконати свої обов`язки відповідно до договору. За змістом зазначених норм розірвано може бути лише чинний (такий, що діє на час звернення до суду з позовом та прийняття відповідного судового рішення) договір. 6.54. Відповідний висновок також міститься у постанові Верховного Суду від 07.08.2018 року у справі №910/7981/17. 6.55. Сторонами підтверджено, що події, на які відповідач посилається як на істотне порушення умов договору (відсторонення [PERSON] від управління фермою та «захват майна» позивачем), мали місце у червні 2022 року. Водночас із зустрічним позовом про розірвання договору відповідач звернувся лише у липні 2024 року, тобто більш ніж через два роки після зазначених обставин та після закінчення строку дії самого договору. 6.56. Відтак, аналіз діючого законодавства та обставин справи дає підстави для висновку про те, що зустрічні позовні вимоги [PERSON] до [PERSON] про розірвання договору купівлі-продажу задоволенню не підлягають. VІІ. Розподіл судових витрат 7.1. Згідно з ч.ч.1-2 ст.141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: 1) у разі задоволення позову - на відповідача; 2) у разі відмови в позові - на позивача; 3) у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. 7.2. Відтак, враховуючи, що первісний позов задоволено частково, у задоволенні зустрічного позову відмовлено, суд вважає, що з відповідача на користь позивача підлягають стягненню понесені судові витрати зі сплати судового збору пропорційно задоволених позовних вимог, а саме в сумі 2 422 гривні 51 копійка (6\~503,39 х 37,25 /100).

Outcome: partial