Jurisdiction: civil
Date: 2025-12-10 00:00:00

[PERSON] звернулася до суду з позовом до [PERSON] про розірвання шлюбу. У позові просить розірвати шлюб між нею і відповідачем, після розірвання шлюбу повернути їй дівоче прізвище « [PERSON] » та стягнути з відповідача на її користь судові витрати. В обґрунтування позовних вимог зазначила, що 08.10.2024 сторони у справі уклали шлюб, актовий запис №2182. Подружнє життя у сторін у справі не склалося, оскільки вони мають різні погляди на життя, що призвело до фактичного припинення шлюбних відносин. Спільне господарство сторонами у справі не ведеться. Спільних дітей сторони у справі не мають. Збереження шлюбу є неможливим та суперечитиме інтересам позивача, що стало підставою для звернення до суду. Ухвалою Вінницького міського суду Вінницької області від 03.11.2025 відкрито провадження у даній справі в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін. Надано строк відповідачу для подання відзиву на позовну заяву, позивачу - відповіді на відзив та відповідачу на подання заперечення (а.с. 20). Відповідач [PERSON] подав заперечення щодо стягнення з нього витрат на професійну правничу допомогу, оскільки факт сплати вартості таких витрат та їх розмір не доведено належними та допустимими доказами. Крім цього, зазначає, що сума таких витрат 6\~800 грн. є явно завищеною та не відповідповідає виконаній адвокатом роботі. (а.с.31) В судове засідання позивач [PERSON] не з`явилася, проте її представник адвокат Калачик Н.М. надала заяву, в якій просить розгляд справи провести у їх відсутність. Позов підтримує, просить задовольнити. Відповідач\~ [PERSON] в судове засідання не з`явився повторно, про час та місце розгляду справи повідомлявся завчасно та належним чином, про причини неявки суду не повідомив. Відповідно до ч. 2\~ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього\~Кодексу\~розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. За вказаних обставин суд дійшов висновку про проведення судового засідання за відсутності учасників справи та без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу. Дослідивши матеріали цивільної справи,\~оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що 08.10.2024 сторони у справі уклали шлюб, актовий запис №2182. Вказане підтверджується свідоцтвом про шлюб серії [NUMBER] , видане 08.10.2024 Відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Вінниці Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ). (а.с.8) Спільних дітей сторони у справі не мають. Відповідно до ч. 3\~ст.\~105\~Сімейного\~Кодексу\~України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, беручи до уваги вимоги ст. 110 Сімейного Кодексу України. Згідно зі\~ст. 24 СК України\~шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Таке положення національного законодавства України відповідає ст.16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 р., згідно з якою чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім`ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання. Виходячи із положення ч. 1ст.\~110\~СК\~України позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя. Оскільки позивач наполягає на розірванні шлюбу, то відповідно відмова в розірванні шлюбу буде примушенням до шлюбу та шлюбним відносинам, що є неприпустимим. Відповідно до ч. 2 ст. 112 СК України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. Згідно зі ст. 113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Судом встановлено, що подружні відносини між сторонами припинено, подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу є неможливим та буде суперечити інтересам позивача по справі. Після розірвання шлюбу відновити позивачу дівоче прізвище « [PERSON] ». Відповідно до ст. 141 ЦПК України, судовий збір у розмірі 1\~211,20 грн. слід стягнути з відповідача на користь позивача. Щодо витрат на професійну правничу допомогу, які позивач просить стягнути на свою користь з відповідача, суд дійшов наступного висновку. Згідно з частиною першою, другою статті 15 ЦПК України, учасники справи мають право користуватися правничою допомогою. Представництво у суді як вид правничої допомоги здійснюється виключно адвокатом (професійна правнича допомога), крім випадків, встановлених законом. За змістом частини першої, пункту 1 частини третьої статті 133 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати на професійну правничу допомогу. Відповідно до частин 1-3 статті 137 ЦПК України, витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. Відповідно до ст. 141 ЦПК України у разі задоволення позову судові витрати покладаються на відповідача. Згідно ч. 8\~ст. 141 ЦПК України, розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву. Позивач в позовній заяві просив стягнути з відповідача на її користь витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 6 800 грн. На підтвердження понесених витрат та їх розміру до позовної заяви було долучено наступні докази: копію договору про надання правничої допомоги від 15.10.2025 (а.с. 8-9); копію умов та порядку розрахунків від 15.10.2025 (а.с.9 на звороті); опис виконаних робіт за договором правничої допомоги від 15.10.2025 (а.с.10); копію платіжної інструкції №2.355653725.1 від 15.10.2025 (а.с.11). В п.4 договору про надання правничої допомоги від 15.10.2025 сторони погодили, що за надання послуги з правової допомоги клієнт сплачує адвокату плату у формі гонорару, розмір якого визначається згідно з додатком до цього договору. Відповідно до умов та порядку розрахунків від 15.10.2025, який є додатком №1 до вказаного вище договору, сторони погодили, що розмір гонорару адвоката становить 6\~800 грн. Факт сплати позивачем гонорару адвоката підтверджується копією платіжної інструкції №2.355653725.1 від 15.10.2025. Частинами першою та другою\~статті 30 Закону «Про адвокатуру та адвокатську діяльність»\~встановлено, що порядок обчислення гонорару (фіксований розмір, погодинна оплата), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо визначаються в договорі про надання правової допомоги. При встановленні розміру гонорару враховуються складність справи, кваліфікація і досвід адвоката, фінансовий стан клієнта та інші істотні обставини. Гонорар має бути розумним та враховувати витрачений адвокатом час. З аналізу\~зазначеної норми\~слідує,\~що гонорар\~може встановлюватися\~у формі: фіксованого розміру; погодинної оплати. Вказані форми відрізняються порядком обчислення - при зазначенні фіксованого розміру для виплати адвокатського гонорару не обчислюється фактична кількість часу, витраченого адвокатом при наданні послуг клієнту, і навпаки - підставою для виплати гонорару, який визначений у формі погодинної оплати, є кількість витрачених на надання послуги годин помножена на вартість такої (однієї) години того чи іншого адвоката в залежності від його кваліфікації, досвіду, складності справи та інших критеріїв. В постанові Великої Палати Верховного Суду від у справі № 910/12876/19, суд зауважив, що розмір гонорару визначається лише за погодженням адвоката з клієнтом, а суд не вправі втручатися в ці правовідносини. Водночас, суд звертає увагу на наступне. Верховний Суд у постанові від 17 серпня 2022 року у справі № 580/3324/19 дійшов висновку, що визначаючись із відшкодуванням понесених витрат на правничу допомогу, суд не зобов`язаний присуджувати стороні, на користь якої ухвалене судове рішення, всі понесені нею витрати на професійну правничу допомогу, якщо,

Outcome: approved