Jurisdiction: civil
Date: 2025-12-10 00:00:00

Позивач АТ «АКЦЕНТ-БАНК» звернувся до суду з позовом до [PERSON] про стягнення заборгованості за кредитним договором. Позов обґрунтовує тим, що 10.07.2024 року [PERSON] уклала кредитний договір з АТ «АКЦЕНТ-БАНК» шляхом підписання анкети-заяви. Відповідачці надано кредит в сумі 40000 грн., строком на 36 місяців, з умовою сплати процентів за користування кредитом у розмірі 85% на рік. Станом на 26.05.2025 відповідачка має заборгованість за вказаним кредитним договором в сумі 68627,56 грн., яка складається із заборгованості за кредитом в сумі 39792,02 грн., заборгованості за процентами в сумі 26214,47 грн., залишку заборгованості за пенею 2621,07 грн. Позивач прохає стягнути з [PERSON] заборгованість за кредитним договором в сумі 68627,56 грн. та сплачений судовий збір в розмірі 2422,40 грн. Представник позивача в судове засідання не з`явився, у позовній заяві заявив клопотання про розгляд справи без його участі, проти заочного розгляду справи не заперечує. Відповідачка [PERSON] в судове засідання повторно не з`явилася, про дату, час і місце судового засідання повідомлена належним чином, шляхом направлення судових викликів за зареєстрованою\~у встановленому законом порядку\~адресою проживання відповідачки, але поштові відправлення повернулися до суду з довідкою відділення «Укрпошти» «адресат відсутній за вказаною адресою». Причини неявки до суду відповідачка не повідомила, заява про розгляд справи за її відсутності до суду не надходила. Відповідачка своїм правом на подачу відзиву не скористалася. Відповідно до ч.1\~ст.280 ЦПК України\~суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Враховуючи, що позивач не заперечує проти заочного розгляду справи, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутністю відповідачки на підставі матеріалів наявних у справі. Дослідивши матеріали справи, суд виходить з наступного. Стаття 1054 ЦК України встановлює, що за кредитним договором банк зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. Судом встановлено, що 10.07.2024 року [PERSON] , шляхом підписання за допомогою електронного підпису заяви про надання послуги «Швидка готівка» №АВН0СТ155101720608596461, уклала кредитний договір з АТ «А-Банк». Сума кредиту склала 40000 грн., строку кредиту 35 місяців (з 10.07.2024 року по 09.07.2027 року), процентна ставка (фіксована) 85%. Надання кредиту передбачене шляхом зарахування коштів на зазначену у заяві платіжну картку клієнта. /а.с.11-12, 18/ Додатково позичальником підписано паспорт споживчого кредиту, де продубльовано умови кредитування, наведені у заяві. /а.с.10-11/ Факт надання відповідачці кредиту в сумі 40000 грн. підтверджується меморіальним ордером від 10.07.2024 року. /а.с.15 на звороті/ Відповідно до ст.ст.526, 530 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином та в певний строк відповідно до умов договору та вимог ЦК України, інших актів цивільного законодавства. Згідно ст.527 ЦК України боржник зобов`язаний виконати свій обов`язок, а кредитор - прийняти виконання особисто, якщо інше не встановлено договором або законом, не випливає із суті зобов`язання чи звичаїв ділового обороту. Відповідно до ст.612 ЦК України боржник вважається таким, що прострочив зобов`язання, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом. Боржник, який прострочив виконання зобов`язання, відповідає перед кредитором за завдані простроченням збитки і за неможливість виконання, що випадково настала після розстрочення. Відповідачка порушила умови кредитного договору, покладені на неї обов`язки щодо своєчасного і повного погашення кредиту та процентів належним чином не виконувала. За період з 10.07.2024 року до 26.05.2025 року утворилась заборгованість за укладеним кредитним договором в сумі 68627,56 грн. Вказана сума заборгованості складається із залишку заборгованості за тілом кредиту (39792,02 грн.), заборгованості за процентами (26214,47 грн.), заборгованості за пенею (2621,07 грн.), що підтверджується наданим розрахунком заборгованості та випискою по кредиту. /а.с.15, 16/ Заборгованість позичальником не погашена. Разом з тим, щодо нарахування пені кредитором суд виходить з наступного. Можливість нарахування пені передбачена п.12 заяви про надання послуги «Швидка готівка». Згідно вказаного положення договору у випадку порушення клієнтом зобов`язань із погашення заборгованості клієнт сплачує банку пеню у розмірі 0,07% (не менше 1 грн.) від суми простроченої заборгованості по кредиту за кожен день прострочки, при цьому пеня за невиконання зобов`язання щодо повернення кредиту та процентів за ним не може перевищувати подвійної облікової ставки Національного банку України, що діяла у період, за який сплачується пеня, та не може бути більшою за 15 відсотків суми простроченого платежу. Разом з тим, відповідно до\~Закону України від 15.03.2022 № 2120-IX "Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо дії норм на період дії воєнного стану",\~розділ "Прикінцеві та перехідні положення" ЦК України\~доповнено пунктом 18, який передбачає, що у період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування у разі прострочення позичальником виконання грошового зобов`язання за договором, відповідно до якого позичальнику було надано кредит (позику) банком або іншим кредитодавцем (позикодавцем), позичальник звільняється, зокрема, від обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за таке прострочення. \~Установлено, що неустойка (штраф, пеня) та інші платежі, сплата яких передбачена відповідними договорами, нараховані включно з 24.02.2022 за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) за такими договорами, підлягають списанню кредитодавцем (позикодавцем). Указом Президента України №64/2022 від 24.02.2022 на всій території України введено воєнний стан, строк якого неодноразово продовжувався і який безперервно триває з 24.02.2022 до теперішнього часу. Щодо посилань позивача на п.6 Розділу Прикінцевих та перехідних положень ЗУ «Про споживче кредитування» суд зауважує, що вказаним положенням встановлено, що у разі прострочення споживачем у період з 01.03.2020 до припинення зобов`язань за договором про споживчий кредит, укладеним до тридцятого дня включно з дня набрання чинності\~ЗУ "Про внесення змін до деяких законів України щодо удосконалення державного регулювання ринків фінансових послуг", у тому числі того, строк дії якого продовжено після набрання чинності\~Законом України "Про внесення змін до деяких законів України щодо удосконалення державного регулювання ринків фінансових послуг", споживач звільняється від відповідальності перед кредитодавцем за таке прострочення. У тому числі, але не виключно, споживач у разі допущення такого прострочення звільняється від обов`язку сплати кредитодавцю неустойки (штрафу, пені) та інших платежів, передбачених договором про споживчий кредит за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) споживачем зобов`язань за таким договором. Забороняється збільшення процентної ставки за користування кредитом з інших причин, ніж передбачені частиною четвертою\~статті 1056-1 Цивільного кодексу України, у разі невиконання зобов`язань за договором про споживчий кредит у період, зазначений у цьому пункті. Дія положень цього пункту поширюється, у тому числі, на кредити, визначені частиною другою\~статті 3 цього Закону. З системного аналізу як приписів п. 6\~Прикінцевих та перехідних положень ЗУ «Про споживче кредитування», на які вказує АТ «Акцент-Банк», так і п.18\~Прикінцевих та перехідних положень ЦК України, вбачається, що відповідні положення\~ЗУ «Про споживче кредитування»\~не мають предметом свого правового регулювання правовідносини щодо нарахування пені під час воєнного стану в державі, а стосуються унормування цивільного законодавства у зв`язку з іншими обставинами, а саме прийняття\~ЗУ "Про внесення змін до деяких законів України щодо удосконалення державного регулювання ринків фінансових послуг". Відтак позовні вимоги банку в частині стягнення з позичальника пені, нарахованої кредитором за прострочення виконання договірних зобов`язань щодо повернення кредитних коштів у погоджені строки, задоволенню не підлягають. Відповідно до ч.1 ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Враховуючи вищевикладене, те, що відповідач в добровільному порядку не погашає заборгованість, розмір заборгованості підтверджено документально, заперечень проти її розміру не надійшло, позов слід задовольнити частково, стягнувши заборгованість за тілом кредиту в сумі 39792,02 грн. та заборгованість за процентами в сумі 26214,47 грн., відмовивши в частині стягнення пені в сумі 2621,07 грн. за прострочення виконання зобов`язань за кредитним договором. Судовий збір підлягає стягненню з відповідача пропорційно до розміру задоволених позовних вимог у відповідності до положення ст.141 ЦПК України. Враховуючи, що позовні вимоги задоволені на загальну суму 66006,49 грн., що у процентному співвідношенні становить 96,18%, відповідно сума судового збору, що підлягає стягненню становитиме 2329,86 грн. (з розрахунку: 2422,4 грн. х 96,18/100=2319,86 грн.)

Outcome: partial