Jurisdiction: civil
Date: 2025-12-15 00:00:00

\~ \~ \~ \~Акціонерне товариство «Акцент-Банк», в інтересах якого діє представник Шкапенко О.В., звернулося в суд із позовом до [PERSON] , в якому просить стягнути з відповідача [PERSON] на користь АТ «А-Банк» заборгованість за кредитним договором № б/н від 04 червня 2024 року у розмірі 21837,62 грн, станом на 25.10.2025, яка складається з: 13437,08 грн заборгованість за кредитом; 7350,54 грн заборгованість за відсотками; 1050,00 грн заборгованість за пенею. Окрім того, просить стягнути з відповідача понесені позивачем судові витрати зі сплати судового збору в розмірі 2422,40 грн. В обґрунтування позову посилається на те, що [PERSON] 04 червня 2024 року приєднався до Умов та Правил надання банківських послуг в А-Банку з метою отримання банківських послуг та відкриття банківського (поточного) рахунку. 04 червня 2024 року відповідач підписав Заяву щодо встановлення кредитного ліміту на підставі якої йому відкрито поточний рахунок, встановлено на нього відповідний кредитний ліміт та видано платіжну картку, як засіб доступу до рахунку. Відповідачу надано кредит у вигляді встановлення кредитного ліміту на рахунок зі сплатою процентів за користування кредитом в розмірі 40,80 % на рік на суму залишку заборгованості за кредитом та видано платіжну картку. А-Банк свій обов`язок виконав повністю, надав позичальнику кредит згідно умов кредитного договору. Відповідач не надавав своєчасно банку грошові кошти для погашення заборгованості за кредитом, відсотками, а також інших витрат відповідно до умов договору, що відображено у розрахунку заборгованості за договором, внаслідок чого станом на 25.10.2025 виникла заборгованість на загальну суму 21837,62 грн, яка складається з наступного: 13437,08 грн заборгованість за наданим кредитом; 7350,54 грн - заборгованість за відсотками, 1050,00 грн\~ заборгованість за пенею. Зважаючи на викладене, просить позовні вимоги задовольнити. \~ \~ \~ \~Ухвалою суду від\~\~29 жовтня 2025 року відкрито провадження по справі та призначено розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін. У судове засідання представник позивача Акціонерного товариства «Акцент-Банк» не з`явився, до матеріалів цивільної справи долучив клопотання, в якому просив розгляд справи проводити без участі представника Акціонерного товариства «Акцент-Банк», позовні вимоги підтримує в повному обсязі, проти ухвалення заочного рішення не заперечує. Відповідач [PERSON] \~у судове\~засідання не\~з`явився\~повторно,\~не повідомивши\~суду про\~причини своєї\~неявки,\~про день\~та час\~слухання справи\~повідомлений належним\~чином у\~встановленому законом порядку. Правом на подання відзиву відповідач не скористався. Відповідно до ч. 1 ст. 280 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, не подав відзив, позивач не заперечує проти заочного вирішення справи, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів. Оскільки представник позивача не заперечує проти заочного вирішення справи, з урахування викладеного вище, суд, вважає за необхідне проводити заочний розгляд справи на підставі наявних у справі доказів. Дослідивши та оцінивши зібрані по справі докази, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають до часткового задоволення з наступних підстав. Судом встановлено, що 04 червня 2024 року [PERSON] звернувся до АТ «А-Банк» щодо отримання банківських послуг та підписав Анкету-заяву про приєднання до Умов та правил надання банківських послуг в АТ «А-Банк» та Заяву про відкриття, ведення поточного рахунку та встановлення кредитного ліміту за карткою/рахунком. 04 червня 2024 року відповідач [PERSON] за допомогою електронного підпису підписав паспорт споживчого кредиту Паспорт споживчого кредиту «Кредитна картка «Вигода». Умовами пунктів 3, 4 Паспорту споживчого кредиту «Кредитна картка «Вигода». передбачено, зокрема пункт 3) тип кредиту кредитування рахунку з пільговим періодом використання, сума/ліміт кредиту від 1000 грн до 200\~000 грн (в залежності від суми, яка погоджена у заявці на кредит), строк кредитування 240 місяців з правом автоматичного продовження, мета отримання кредиту на споживчі потреби; пункт 4) процентна ставка відсотків річних пільгова процентна ставка 0,000001%, пільговий період до 62 днів, базова процентна ставка 40,8 % на рік, тип процентної ставки фіксована, порядок зміни процентної ставки не передбачено, реальна річна процентна ставка відсотків річних 49,34 %. У Заяві про відкриття, ведення поточного рахунку та встановлення кредитного ліміту за карткою/рахунком від 04.06.2024 відповідач просив відкрити йому поточний рахунок № [NUMBER] у UAН та встановити йому кредитний ліміт на наступних умовах: вид кредиту кредитний ліміт на поточний рахунок; тип кредиту кредитування рахунку; мета отримання кредиту споживчі цілі; сума кредиту (ліміту) від 1000 грн до 200\~000 грн; пільговий період користування кредитом становить до 62 днів за ставкою 0,000001 %, у разі виходу з пільгового періоду на кредит буде нараховуватися процентна ставка 3,4 % на місяць; денна процентна ставка становить 0,06 %; строк кредитування 240 місяців. П. 10.1 заявки передбачено, що при невиконанні зобов`язанні щодо повернення кредиту застосовується ставка в розмірі 6,8 % у місяць, яка нараховується на суму загальної заборгованості. Згідно довідки б/н, сформованої АТ «А-Банк», [PERSON] 04 червня 2024 року о 09:30:21 год. встановлено кредитний ліміт в розмірі 13500 грн на підставі кредитного договору б/н від 04.06.2024 за період з 04.06.2024 по 25.10.2025. За даними довідки за картками, сформованої АТ «А-Банк», [PERSON] відкрито рахунок № [NUMBER] та видано наступні картки: № [NUMBER] строком дії до грудня місяця 2031 року; № [NUMBER] строком дії до грудня місяця 2031 року; № [NUMBER] строком дії до грудня місяця 2031 року; № [NUMBER] строком дії до грудня місяця 2031 року. Позивач також надав копію Витягу з Умов та правил надання банківських послуг у АТ «Акцент-Банк» та копію витягу з Тарифів користування кредитною карткою «Зелена». Згідно розрахунку заборгованості за договором № б/н від 04.06.2024, укладеного між АТ «Акцент-Банк» та [PERSON] заборгованість за вказаним договором станом на 25.10.2025 становить 21837,62 грн з яких: 13437,08 грн заборгованість за кредитом, 7350,54 грн заборгованість за відсотками, 1050,00 грн заборгованість за пенею. Позивачем до матеріалів справи на підтвердження користування відповідачем кредитними коштами долучено виписку по картці/рахунку [NUMBER] , відкриту на ім`я [PERSON] про рух коштів за період з 09.06.2024 по 01.10.2025. Правовідносини, які виникли між сторонами, крім положень вказаного вище договору, врегульовані нормами\~ЦК України. Так у\~ст. 11 ЦК України\~передбачено, що цивільні права та обов`язки виникають на підставі договору або правочину. Згідно статті 610\~ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). В силу приписів частини другої статті 615\~ЦК України одностороння відмова від зобов`язання не звільняє винну особу від відповідальності за порушення зобов`язання. Згідно із частиною першою статті 205\~ЦК України правочин може вчинятися усно або в письмовій (електронній) формі. Сторони мають право обирати форму правочину, якщо інше не встановлено законом. Частиною першою статті 1054\~ЦК України передбачено, що за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. Відповідно до частини першої статті 205\~ЦК України правочин може вчинятися усно або в письмовій (електронній) формі. Сторони мають право обирати форму правочину, якщо інше не встановлено законом. Згідно статті 207\~ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах (у тому числі електронних), у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо воля сторін виражена за допомогою телетайпного, електронного або іншого технічного засобу зв`язку. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). Використання при вчиненні правочинів факсимільного відтворення підпису за допомогою засобів механічного, електронного або іншого копіювання, електронного підпису або іншого аналога власноручного підпису допускається у випадках, встановлених законом, іншими актами цивільного законодавства, або за письмовою згодою сторін, у якій мають міститися зразки відповідного аналога їхніх власноручних підписів. Відповідно до висновків, викладених у постановах Верховного Суду від 09 вересня 2020 року у справі № 732/670/19, від 23 березня 2020 року у справі № 404/502/18, від 07 жовтня 2020 року № 127/33824/19, будь-який вид договору, який укладається на підставі Цивільного або Господарського кодексів\~України може мати електронну форму. Договір, укладений в електронній формі, є таким, що укладений у письмовому вигляді (статі 205,207 ЦК України). Особливості укладання кредитного договору в електронному вигляді визначені Законом України «Про електронну комерцію». Враховуючи приписи статей 3,11,12 Закону України «Про електронну комерцію». Судом першої інстанції вірно визначено, що укладання договору в електронному вигляді через інформаційно-комунікаційну систему можливе за допомогою електронного підпису лише за умови використання засобу електронного підпису усіма сторонами цього правочину. В іншому випадку електронний правочин може бути підписаний сторонами електронним підписом одноразового ідентифікатора та/або аналогом власноручного підпису (факсимільного відтворення підпису за допомогою засобів механічного або іншого копіювання, іншого аналога власноручного підпису) за письмовою згодою сторін, у якій мають міститися зразки відповідних аналогів власноручних підписів. Верховний Суд в постанові від 12.01.2021 по справі № 524/5556/19 підтверджує, що суди дійшли обґрунтованого висновку про те, що оспорюваний договір про надання фінансового кредиту підписаний позивачкою за допомогою одноразового паролю-ідентифікатора, тобто належними та допустимими доказами підтверджено укладання між сторонами спірного правочину. Без отримання листа на адресу електронної пошти та/або смс- повідомлення, без здійснення входу на сайт товариства за допомогою логіна особистого кабінету і пароля особистого кабінету кредитний договір між позивачем та відповідачем не був би укладений. Сторони досягли згоди щодо усіх істотних умов правочину, що спростовує доводи касаційної скарги у цій частині». Згідно із частини першої статті 1054 ЦК України, за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. Розмір процентів, тип процентної ставки (фіксована або змінювана) та порядок їх сплати за кредитним договором визначаються в договорі залежно від кредитного ризику, наданого забезпечення, попиту і пропозицій, які склалися на кредитному ринку, строку користування кредитом, розміру облікової ставки та інших факторів на дату укладення договору (частина друга статті 1056-1 ЦК України). Згідно з частиною другою статті 1054\~ЦК України до відносин за кредитним договором застосовуються положення параграфа 1 цієї глави (статті 1046-1053), якщо інше не встановлено цим параграфом і не випливає із суті кредитного договору. Згідно статті 1046\~ЦК України за договором позики одна сторона (позикодавець) передає у власність другій стороні (позичальникові) грошові кошти або інші речі, визначені родовими ознаками, а позичальник зобов`язується повернути позикодавцеві таку ж суму грошових коштів (суму позики) або таку ж кількість речей того ж роду та такої ж якості. Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками. Відповідно до статті 1047\~ЦК України договір позики укладається у письмовій формі, якщо його сума не менш як у десять разів перевищує встановлений законом розмір неоподатковуваного мінімуму доходів громадян, а у випадках, коли позикодавцем є юридична особа, - незалежно від суми. На підтвердження укладення договору позики та його умов може бути представлена розписка позичальника або інший документ, який посвідчує передання йому позикодавцем визначеної грошової суми або визначеної кількості речей. За приписами частини першої статті 1048\~ЦК України позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України. У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики. Положеннями частини першої статті 1049\~ЦК України визначено, що позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Якщо договором не встановлений строк повернення позики або цей строк визначений моментом пред`явлення вимоги, позика має бути повернена позичальником протягом тридцяти днів від дня пред`явлення позикодавцем вимоги про це, якщо інше не встановлено договором. Факт користування відповідачем кредитними коштами та їх несвоєчасне повернення підтверджується матеріалами справи, зокрема наданою Банком випискою по картці за рахунком за період з 09.06.2024 по 01.10.2025,\~що [PERSON] не спростовано, про втрату картки такий не заявляв, із заявами щодо несанкціонованого використання коштів до Банку не звертався, упродовж вказаного періоду користувався кредитними коштами. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явився та доказів на спростування доводів позивача не надав. Визначаючи розмір заборгованості, суд виходить із такого. Згідно з наданим банком розрахунком заборгованості за договором № б/н від 04.06.2024, укладеного між АТ «Акцент-Банк» та [PERSON] , заборгованість за вказаним договором станом на 25.10.2025 становить 21837,62 грн з яких: 13437,08 грн заборгованість за кредитом, 7350,54 грн заборгованість за відсотками, 1050,00 грн заборгованість за пенею. Обґрунтовуючи вимоги про стягнення заборгованості, позивач, окрім іншого, просив стягнути заборгованість за пенею в розмірі 1050,00 грн. Так, Указом Президента України № 64/2022 від 24 лютого 2022 року «Про введення воєнного стану в Україні»\~з 05 год. 30 хв. 24 лютого 2022 року на всій території України введено воєнний стан, який неодноразово продовжувався, востаннє на 90 діб Указом Президента України № 793/2025 від 20.10.2025 затвердженого Законом України\~№ 4643-IX від 21.10.2025. Відповідно до Закону України від 15.03.2022 № 2120-IX «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо дії норм на період дії воєнного стану», розділ «Прикінцеві та перехідні положення» Цивільного кодексу України (Відомості Верховної Ради України, 2003 р., № 40 - 44, ст. 356) доповнено пунктом 18, який передбачає, що у період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування у разі прострочення позичальником виконання грошового зобов`язання за договором, відповідно до якого позичальнику було надано кредит (позику) банком або іншим кредитодавцем (позикодавцем), позичальник звільняється від відповідальності, визначеної статтею 625 цього Кодексу, а також від обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за таке прострочення. Установити, що неустойка (штраф, пеня) та інші платежі, сплата яких передбачена відповідними договорами, нараховані включно з 24.02.2022 за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) за такими договорами, підлягають списанню кредитодавцем (позикодавцем). Отже, пунктом 2 частини 3 розділу ІІ «Прикінцевих та перехідних положень» Закону України № 2120-IX передбачено, що цей Закон застосовується до відносин за прострочення позичальником виконання грошового зобов`язання за договором, що виникли у період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування. Враховуючи те, що заборгованість за неустойкою у відповідача [PERSON] за кредитним договором б/н від 04.06.2024 виникла у період дії в Україні воєнного стану, суд вважає, що вказана заборгованість у розмірі 1050,00 грн стягненню з відповідача не підлягає, а тому, в цій частині позову слід відмовити. Таким чином, розмір заборгованості за кредитним договором б/н,яка підлягає стягненню з відповідача [PERSON] в користь АТ «А-Банк» становить\~20787,62 грн, з яких: заборгованість по тілу кредиту 13437,08 грн та заборгованість за відсотками 7350,54 грн. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явився та доказів на спростування доводів позивача не надав. Відповідно до\~ст. 141 ЦПК України,\~з відповідача\~на користь АТ\~«А-Банк»підлягає до стягнення судовий збір пропорційно до задоволених позовних вимог у розмірі 2305,93 грн (2422,40 грн х 20787,62 грн : 21837,62 грн). На підставі ст. ст.\~207,\~526,\~530,\~551,\~610,\~612,\~616,\~638,\~1048,\~1049,\~1054 ЦК України\~та

Outcome: partial