Jurisdiction: civil
Date: 2025-12-11 00:00:00

Рух справи в суді. Товариство з обмеженою відповідальністю «ГрекоГруп» звернулось до суду з позовом до [PERSON] та Товариства з обмеженою відповідальністю «АГГІК» про визнання інформації недостовірною та її спростування в якому просило: 1. Визнати недостовірною та такою, що порушує особисті немайнові права, принижує ділову репутацію Товариства з обмеженою відповідальністю «ГрекоГруп» інформацію, поширену [PERSON] , а саме: твердження [PERSON] про те, що використання зерносушарок Товариства з обмеженою відповідальністю «ГрекоГруп» показник вмісту шкідливих речовин перевищує норму в 16 разів для фуражного зерна і в 500 разів для продовольчого зерна, внаслідок чого зерно стає непридатним для споживання; 2. Зобов`язати [PERSON] спростувати недостовірну інформацію, висловлену 17 лютого 2023 року на конференції Grain Storage Forum Elevator 2023, а саме: - опублікувати особисте відеозвернення на особистій сторінці в соціальній мережі Facebook, не пізніше 10 днів з дня набрання рішенням суду законної сили, за наступним змістом: « [INFO] мною, [PERSON] , на конференції Storage Forum Elevator 2023 було повідомлено недостовірну інформацію щодо Товариства з обмеженою відповідальністю «ГрекоГруп», а саме: « [PERSON] ,\~Пелетна Асоціація\~України,\~ [PERSON] ,\~давно інтересуємося\~викидами,\~димовими газами.\~Ми зробили\~аналіз зерна,\~яке було\~зроблено на\~обладнанні ГрекоГруп\~і обнаружили там, що бензоперен у вас являється 0,5 мікрограм, на кілограм. Це в 16 раз більше для фуражного зерна і в 500 більше для продовольчого зерна. То єсть використовувати для споживання це зерно нема». Я, [PERSON] , заявляю, що поширена мною інформація про те, що використання виготовленого Товариством з обмеженою відповідальністю «ГрекоГруп» обладнання є причиною забруднення зерна бензопереном є недостовірною та не відповідає дійсності»; - повідомити на черговому заході Grain Storage Forum Elevator, організатором якого є Товариство з обмеженою відповідальністю «ПроагроГруп», яка відбудеться після набрання рішенням суду законної сили, наступне звернення: «17 лютого 2023 року мною, [PERSON] , на конференції Grain Storage Forum Elevator 2023 було повідомлено недостовірну інформацію щодо Товариства з обмеженою відповідальністю «ГрекоГруп», а саме: « [PERSON] ,\~Пелетна Асоціація\~України,\~ [PERSON] ,\~давно інтересуємося\~викидами,\~димовими газами.\~Ми зробили\~аналіз зерна,\~яке було\~зроблено на\~вашому обладнанні\~ГрекоГруп і\~обнаружили там, що бензоперен у вас являється 0,5 мікрограм на кілограм. Це в 16 раз більше для фуражного зерна і в 500 більше для продовольчого зерна. То єсть використовувати для споживання це зерно нема». Я, [PERSON] , заявляю, що поширена мною інформація про те, що використання виготовленого Товариством з обмеженою відповідальністю «ГрекоГруп» обладнання є причиною забруднення зерна бензопереном є недостовірною та не відповідає дійсності». 3.Зобов`язати Товариство з обмеженою відповідальністю «АГГІК» опублікувати на каналі Aggeek, на відеохостинговому сервісі YouTube особисте відеозвернення [PERSON] , опубліковане ним на особистій сторінці в соціальній мережі Facebook. 4. Судові витрати покласти на відповідачів. Ухвалою від 26 липня 2023 року судді Печерського районного суду цивільну справу за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «ГрекоГруп» до Товариства з обмеженою відповідальністю «АГГІК», [PERSON] про визнання інформації недостовірною та її спростування, - передана за підсудністю на розгляд до Красноградського районного суду Харківської області (нова назва Берестинський районний суд Харківської області). Ухвалою від 25.09.2023 року судді Красноградського районного суду Харківської області позовну заяву залишено без руху. Ухвалами від 09.10.2023 року витребувано докази у справі. Ухвалою від 09.10.2023 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі №757/31718/23-ц в порядку загального позовного провадження. Ухвалою від 06.06.2024 року клопотання представника позивача ТОВ «ГрекоГруп» про залишення частини позовних вимог без розгляду задоволено. Позовну заяву ТОВ «ГрекоГруп» до ТОВ «АГГІК», [PERSON] про визнання інформації недостовірною та її спростування в частині позовних вимог, а саме до Товариства з обмеженою відповідальністю «АГГІК» про зобов`язання Товариства з обмеженою відповідальністю «АГГІК» опублікувати на каналі Aggeek, на відеохостинговому сервісі YouTube особисте відеозвернення [PERSON] , опубліковане ним на особистій сторінці в соціальній мережі Facebook залишено без розгляду. В іншій частині позовних вимог продовжено розгляд справи. Також, закрито підготовче провадження по цивільній справі №757/31718/23-ц за позовом ТОВ«ГрекоГруп» до [PERSON] про визнання інформації недостовірною та її спростування та призначено справу до судового розгляду по суті. Виклад позиції позивача. В обґрунтування позовних вимог представник позивача адвокат Касьяненко Д.Л. в позовній заяві в межах залишених позовних вимог до [PERSON] зазначив, що Товариство з обмеженою відповідальністю «ГрекоГруп» (надалі - Заявник) - компанія- виробник, яка займається виключно виготовленням, встановленням та сервісним обслуговуванням автоматичних тепло генераторів системи "GRECO" для зернових сушарок різного типу потужністю від 1,5 мВт до 20 мВт. Основним видом діяльності Заявника є 28.30 Виробництво машин і устаткування для сільського та лісового господарства. [PERSON] , директор Товариства з обмеженою відповідальністю «ГрекоГруп», є винахідником та власником корисної моделі - Установки попереднього спалювання (теплогенератор) «GRECO» для зерносушарок, що підтверджується Патентом на корисну модель № [NUMBER] . Згідно висновку державної санітарно-епідеміологічної експертизи від 02.02.2021 №12.2-18-1/1520, установки попереднього спалювання (теплогенератори) «GRECO»: GREC020/30, GREC030/40, GREC040/50, GRECO 50/60, GRECO 60/75, GRECO75/85, GREC085/100 відповідають вимогам діючого санітарного законодавства України і за умови дотримання цього висновку можуть бути використані в заявленій сфері застосування. [PERSON] - особа, яка позиціонує себе експертом в галузі біоенергетики, самопризначений голова громадської спілки «Пелетна Асоціація України», з початку 2023 року систематично поширює недостовірну інформацію щодо якості, технічних характеристик продукції, що виробляється Позивачем. Під час конференції Grain Storage Forum Elevator 2023, яка відбулась 17 лютого 2023 року, Відповідач після виступу директора Greco Group [PERSON] на Дискусійно-презентаційної панелі «Енергоефективність та енергобезпека. Зелена енергетика, один з головних трендів» умисно поширив недостовірну інформацію щодо позивача (далі по тексту рішення мовою оригіналу): « [PERSON] , Палетна Асоціація України, [PERSON] , давно інтересуємся викидами, димовими газами. Ми зробили аналіз зерна, яке було зроблено на вашому (звертаючись до директора ТОВ «Греко Груп» - прим.) обладнанні ГрекоГруп і обнаружили там, що бензоперен у вас являється 0,5 мікрограм на кілограм. Це в 16 раз більше для фуражного зерна і в 500 більше для продовольчого зерна. То єсть використовувати для споживання це зерно нема. У мене тепер питання таке, скільки стоїть обладнання, шоб очистити це зерно і яка себестоімость буде очистки.... Аналіз був зроблений сертифіцированой [PERSON] і до вас буде судовий позов» (копію відеозапису додано). Також, 24 лютого 2023 року відповідач брав участь у конференції за допомогою використання програмного забезпечення ZOOM та повідомив, що використання обладнання, виробленого Товариством з обмеженою відповідальністю «ГрекоГруп» є причиною виявлення у висушеному зерні бензапірена, канцерогенів та посилався на нібито проведені дослідження з цього приводу. Крім того, під час свого виступу на конференції, що відбулась 15-17 березня 2023 року відповідач повідомив, що використання зерносушарок, що виробляються Товариством з обмеженою відповідальністю «ГрекоГруп» є причиною виявлення у висушеному зерні бензоперена, канцерогенів. В подальшому відповідач зареєструвався як учасник онлайн конференції, яка відбулась 17 травня 2023 року та повторно поширив недостовірну інформацію щодо виробленої Заявником продукції. Факт повідомлення вказаної інформації підтверджується відеозаписами конференцій та показаннями [PERSON] , заяву про допит якого додано до позовної заяви. Оцінюючи інформацію, висловлену [PERSON] , згідно висловлювань відповідача, використання виготовленого позивачем обладнання є причиною виявлення у зерні бензоперену, а позивач представляється як суб`єкт у господарювання, який порушує законодавство України у сфері охорони довкілля та захисту прав споживачів, нехтує технічними правилами та нормативами, вводить в оману своїх контрагентів, приховує інформацію про те, що його продукція є причиною перевищення допустимих нормативів отруйних речовин у висушеному на такому обладнанні сільськогосподарської продукції у зв`язку з чим використання виробленої позивачем продукції спричинить мільйонні збитки аграрному сектору України. Жодні із тверджень [PERSON] не відповідають дійсності та не підтверджені належними доказами. Для встановлення правдивості викладених [PERSON] фактів, заявником було проведено власну експертизу. Відповідно до Протоколу випробувань №766 від 03 квітня 2023 року кукурудзи, ДСТУ 4525:2006, виробленої 2022 року СТОВ АФ «Ольгопіль» (згідно акту відбору замовника), в наданих зразках не було виявлено вмісту бензоперену. Листом ТОВ «Греко Груп» вих.№22-03-4 від 22.03.2023 на ім`я президента Вінницької ТПГ [PERSON] було запрошено експерта для підтвердження наявності та використання автоматичної установки попереднього спалювання (теплогенератор) марки GRECO модель 50/60 та зернової сушарки; відбору проб (зразків) кукурудзи товарної згідно ГОСТ 12586.3 та ДСТУ 3355-96 на відповідність НТД, лабораторним методом, на наявність бензоперену. Експертним висновком № В - 84 від 26 квітня 2023 року встановлено відсутність масової частки бензоперену в наданих кукурудзи товарної згідно ГОСТ 12586.3 та ДСТУ 3355-96. Згідно із Аналітичним звітом №2304260862 від 26 квітня 2023 року, експертизою було встановлено відсутність вмісту бензоперену у зразках (товарна кукурудза, 0,5 кг), наданих ТОВ «ГрекоГруп». Вищевикладене свідчить про те, що інформація, поширена [PERSON] щодо виробленої заявником продукції, не відповідає дійсності. Крім того для підтвердження власної позиції позивачем було проведено лінгвістичну експертизу висловлення [PERSON] . Таким чином, [PERSON] поширив недостовірну інформацію у вигляді фактичного твердження, яке завдало шкоди діловій репутації позивача - Товариства з обмеженою відповідальністю «ГрекоГруп». Заяви учасників процесу по суті справи. Від відповідача [PERSON] надійшли письмові\~пояснення щодо\~позову в\~порядку ст.\~43\~ЦПК України (а.с. 198-203 том 1) в яких просить відмовити в задоволенні позову, а також зазначив наступне. Вказує,\~що ТОВ\~«ГрекоГруп»,\~порушує ст.\~34\~Конституції України,\~а саме,\~кожному гарантується\~право на\~свободу думки\~і слова,\~поглядів і\~переконань. Так, замовники обладнання компанії ТОВ «ГрекоГруп» самостійно здійснили моніторинг якості зернових та виявили перевищення вмісту бензапирену (І клас токсичності) в 500 та більше разів, а для фуражного зерна в 16 та більше разів. Точно вказати рівень забруднення неможливо, оскільки, прилад для виявлення забруднюючих речовин «зашкалило». Отже, на вказаній позивачем конференції в якості дискусійного питання ним було поставлено актуальне питання, яким чином ТОВ «ГрекоГруп» бачить процес очищення зернових та яка вартість цієї очистки. Одночасно із викладеним та в підтвердження викладеного вище, позивачем самостійно долучено лабораторний звіт якості зерна на підприємстві, де встановлено теплогенератор ТОВ «ГрекоГруп» на зерновій сушарці, про який ним повідомлялося на конференції 15-17 березня 2023 року, а отже, ним задано вірне за змістом та обґрунтованістю запитання, відповіді на яке не було. Вказує, що наданий позивачем лабораторний аналіз іншої партії зернових з іншого підприємства не є доказом по справі, оскільки не відповідає критерію доказування, щодо конкретного висловлювання в конкретній ситуації та обставинах. Також зазначає, що кількісно визначити межу забруднення неможливо, оскільки, виявлена кількість забруднення максимальна для лабораторного обладнання (фактичну кількість забруднення виявити неможливо), це вказує, що у досліджуваних зразках присутній бензапирен який перевищує можливості вимірювання прибору. Фактичну кількість забруднення можливо встановити додатковими дослідженнями замовника, за його додатковим зверненням. Також вказує, що наданий суду висновок від 19 червня 2023 року №056/151 не відповідає вимогам нормативного документу, на який здійснено посилання, а з врахуванням правових позицій Верховного суду є неналежним та недопустимим доказом у дійсній справі, який не може бути прийнято судом. Від представника позивача адвоката Касьяненка Д.Л. надійшла відповідь на відзив (на письмові пояснення) (а.с. 2-6 том 2) в якому просить задовольнити позовну заяву, а також зазначив, що [PERSON] намагається обґрунтувати достовірність інформації власними нібито науковими доробками, які не мають юридичної сили. Крім того [PERSON] намагається легалізувати поширення недостовірної інформації правом на свободу слова, закріпленим ст.43 Конституції України. Також [PERSON] було зроблено помилковий висновок про неналежність та недопустимість висновку експерта №9978 від 09 липня 2023 року. [PERSON] викладаючи заперечення щодо наведених позивачем обставинами, нехтує ст.81 ЦПК України та не підтверджує їх належними та допустимими доказами. Твердження [PERSON] щодо поставлення Позивачу «дискусійного питання» спростовуються Висновком експерта №056/151 від 09 липня 2023р., яким було зроблено висновок про те, що висловлювання [PERSON] містило негативну інформацію щодо Товариства з обмеженою відповідальністю «ГрекоГруп», виражену у формі фактичного твердження. Аргументи сторін в судовому засіданні. В судовому засіданні представник позивача ТОВ «ГрекоГруп» - адвокат Касьяненко Д.Л. підтримав позовні вимоги з підстав викладених у заявах по суті справи, на задоволенні позову наполягав. Відповідач [PERSON] та його представник адвокат Пілігрім П.О. в судовому засіданні позов не визнали, в задоволенні позову просили відмовити з підстав викладених в наданих суду письмових поясненнях. Клопотання учасників процесу. Від представника позивача ТОВ «ГрекоГруп» - адвоката Касьяненка Д.Л. 09.12.2025 року до суду надійшла письмова заява про проведення судового засідання та завершення розгляду справи 12.12.2025 року за відсутності сторони позивача, позовні вимоги підтримує та задоволенні позову наполягає. Також надані письмові судові дебати. Від представника відповідача [PERSON] адвоката Пілігріма П.О. 11.12.2025 року до суду надійшло клопотання про проведення судового засідання та завершення розгляду справи 12.12.2025 року за відсутності сторони відповідача та його представника, позов не визнає, в задоволенні позовних вимог просить відмовити. Відповідно до ч.1 ст. 223 ЦПК України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Враховуючи вищевикладене, суд вважає за необхідне розглянути справу по суті в даному судовому засіданні, оскільки неявка учасників справи в даному випадку не перешкоджає розгляду справи, так як від учасників судового процесу надійшли письмові заяви про завершення розгляд справи за їх відсутності та свою позицію щодо позову висловили в заявах по суті справи та в судових засіданнях. Фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється у відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у зв`язку з розглядом справи за відсутності учасників справи. Суд дослідивши матеріали справи, з`ясувавши обставини справи, встановивши правовідносини, які випливають із встановлених обставин, та правові норми, які підлягають застосуванню до цих правовідносин, приходить до наступних висновків. Позиція суду. Згідно зі ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі. Згідно з частиною першою статті 5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. Фактичні обставини, встановлені судом та мотиви, з яких виходить суд, та застосовані норми права. Судовим розглядом встановлено, що Товариство з обмеженою відповідальністю «Греко Груп» компанія-виробник, яка займається виготовленням, встановленням та сервісним обслуговуванням автоматичних тепло генераторів системи "GRECO" для зернових сушарок різного типу потужністю від 1,5 мВт до 20 мВт. Основним видом діяльності товариства є 28.30 Виробництво машин і устаткування для сільського та лісового господарства. [PERSON] , директор Товариства з обмеженою відповідальністю «ГрекоГруп», є винахідником та власником корисної моделі - Установки попереднього спалювання (теплогенератор) «GRECO» для зерносушарок, що підтверджується Патентом на корисну модель № [NUMBER] . Згідно висновку державної санітарно-епідеміологічної експертизи від 02.02.2021 №12.2- 18-1/1520, установки попереднього спалювання (теплогенератори) «GRECO»: GREC020/30, GREC030/40, GREC040/50, GRECO 50/60, GRECO 60/75, GRECO75/85, GREC085/100 відповідають вимогам діючого санітарного законодавства України і за умови дотримання цього висновку можуть бути використані в заявленій сфері застосування. [PERSON] - голова громадської спілки «Пелетна Асоціація України». Під час конференції Grain Storage Forum Elevator 2023, яка відбулась 17 лютого 2023 року, відповідач після виступу директора Greco Group Івана Корженко на Дискусійно-презентаційної панелі «Енергоефективність та енергобезпека. Зелена енергетика, один з головних трендів» поширив наступну інформацію щодо позивача (мовою оригіналу): « [PERSON] , Палетна Асоціація України, [PERSON] , давно інтересуємся викидами, димовими газами. Ми зробили аналіз зерна, яке було зроблено на вашому (звертаючись до директора ТОВ «Греко Груп» - прим.) обладнанні Греко Груп і обнаружили там, що бензоперен у вас являється 0,5 мікрограм на кілограм. Це в 16 раз більше для фуражного зерна і в 500 більше для продовольчого зерна. То єсть використовувати для споживання це зерно нема. У мене тепер питання таке, скільки стоїть обладнання, шоб очистити це зерно і яка себестоімость буде очистки.... Аналіз був зроблений сертифіцированой [PERSON] і до вас буде судовий позов» (копію відеозапису додано)». Для встановлення правдивості зазначеного [PERSON] на конференції Grain Storage Forum Elevator 2023, яка відбулась 17 лютого 2023 року, позивачем було проведено власну експертизу. Відповідно до Протоколу випробувань №766 від 03 квітня 2023 року кукурудзи, ДСТУ 4525:2006, виробленої 2022 року СТОВ АФ «Ольгопіль» (згідно акту відбору замовника), в наданих зразках не було виявлено вмісту бензоперену. Листом ТОВ «ГрекоГруп» вих.№22-03-4 від 22.03.2023 на ім`я президента Вінницької ТПГ [PERSON] було запрошено експерта для підтвердження наявності та використання автоматичної установки попереднього спалювання (теплогенератор) марки GRECO модель 50/60 та зернової сушарки; відбору проб (зразків) кукурудзи товарної згідно ГОСТ 12586.3 та ДСТУ 3355-96 на відповідність НТД, лабораторним методом, на наявність бензоперену. Експертним висновком № В - 84 від 26 квітня 2023 року встановлено відсутність масової частки бензоперену в наданих кукурудзи товарної згідно ГОСТ 12586.3 та ДСТУ 3355-96. Згідно із Аналітичним звітом №2304260862 від 26 квітня 2023 року, експертизою було встановлено відсутність вмісту бензоперену у зразках (товарна кукурудза, 0,5 кг), наданих ТОВ «ГрекоГруп». Крім того представник позивача - адвокат Касьяненко Дмитро Леонідович звертався із адвокатськими запитами до сертифікаційних установ, якими проводяться експертні дослідження з суміжних питань. Адвокатський запит до Вінницької торгово-промислової палати вих.№294-АЗ/23 від 30.05.2023 щодо отримання інформації: чи звертався [PERSON] особисто або як голова громадської спілки «Пелетна Асоціація України» із заявою про проведення експертизи на предмет наявності вмісту бензоперену у наданих зразках зерна кукурудзи, висушеної на обладнанні, виробленому Товариством з обмеженою відповідальністю ГрекоГруп» та проханням надати належним чином засвідчену копію експертного висновку, складеного за результатами проведеного експертного дослідження. Відповідно до листа Вінницької торгово-промислової палати від 21.06.2023 №23/05/263, голова громадської спілки «Пелетна Асоціація України» [PERSON] ні від імені громадської спілки, ні від свого особистого імені за послугами до Вінницької ТПП не звертався. Адвокатський запит до ТОВ «Бюро Верітас Сертифікейнш Україна» вих.№295-АЗ/23 від 30.05.2023 щодо отримання інформації: чи звертався [PERSON] особисто або як голова громадської спілки «Пелетна Асоціація України» із заявою про проведення експертизи на предмет наявності вмісту бензоперену у наданих зразках зерна, кукурудзи, висушеної на обладнанні, виробленому Товариством з обмеженою відповідальністю «ГрекоГруп» та проханням надати належним чином засвідчену копію експертного висновку, складеного за результатами проведеного експертного дослідження. Відповідно до листа Bureay Veritas Group RTM №192-23/NZ від 19 червня 2923 року, [PERSON] не звертався особисто або як голова громадської спілки «Пелетна Асоціація України» до ТОВ «БЮРО ВЕРІТАС Україна» із заявою про проведення експертизи на предмет наявності вмісту бензоперену у наданих зразках зерна кукурудзи, висушеної на обладнанні, виробленому ТОВ «ГрекоГруп». Адвокатський запит до ІП «СЖС Україна» вих.№297-АЗ/23 від 30.05.2023 щодо отримання інформації: чи звертався [PERSON] особисто або як голова громадської спілки «Пелетна Асоціація України» із заявою про проведення експертизи на предмет наявності вмісту бензоперену у наданих зразках зерна кукурудзи, висушеної на обладнанні, виробленому товариством з обмеженою відповідальністю «ГрекоГруп» та проханням надати належним чином засвідчену копію експертного висновку, складеного за результатами проведеного експертного дослідження. Відповідно до листа ІП «СЖС Україна» від 26 червня 2023 року вих.№313, [PERSON] не звертався ні від свого імені, ні як голова громадської спілки «Пелетна Асоціація України» до Іноземного підприємства «СЖС УКРАЇНА» щодо тестування зразків із зазначеними в адвокатському запиті параметрами. Також представником позивача було направлено адвокатський запит до громадської спілки «Пелетна Асоціація України» вих.№298-АЗ/23 від 30.05.2023 щодо отримання належним чином засвідченого експертного висновку, яким наявність вмісту бензоперену у наданих зразках зерна кукурудзи, висушеної на обладнанні ТОВ «Греко Груп». [PERSON] було надано відповідь на адвокатський запит 298-A3/23 від 26.06.2023р., якою підтверджується те, що «Пелетна асоціація України» не надає експертні висновки. Водночас, у відповіді вказується, що експертні висновки виконує [PERSON] через договори технічного консультування. Також [PERSON] підтверджує факт звернення до нього замовника щодо проблеми забруднення зерна та відмовляється надати детальну інформацію у зв`язку з нібито укладеним договором щодо нерозголошення конфіденційної інформації. Представником позивача було направлено адвокатський запит вих.№401- A3/23 від 04.07.2023 щодо отримання копій документів, якими підтверджується кваліфікація [PERSON] та отримання знеособленої копії договору, згідно якого [PERSON] зобов`язується не розголошувати конфіденційну інформацію. Адвокатський запит було - отримано 06.07.2023, що підтверджується роздруком відстеження трек номеру. [PERSON] було надано відповідь від 14.07.2023 на адвокатський запит №401-А3/23, якою відмовився надати будь-які документи на підтвердження своєї кваліфікації та повідомив, що знеособлену копію договору буде ним подано згідно офіційного запиту суду. Окрім цього, представником позивача було подано адвокатський запит вих.№317- A3/23 віл 08.06.2023 до Товариства з обмеженою відповідальністю «ІНСПЕКТОРАТ Україна» щодо отримання копії аналітичного звіту №442/23Е від 01.02.2023р, який було опубліковано 24 лютого 2023 року під час онлайн трансляції на веб-сайті YouTube, канал Aggeek, адреса: https://www.youtube.com/live/zvGbOafmHeA?feature=share (4 хвилина 35 секунда). Відповідно до листа товариства з обмеженою відповідальністю «ІНСПЕКТОРАТ КРАЇНА» від 05 липня 2023 року №1545, неопломбований зразок кукурудзи був надісланий у ВЦ «Новою поштою» у супроводі Акту відбору зразків №28 від 27.01.2023р. ТОВ «АГРОДАР-БАР» та Заявки на проведення випробувань від 27.01.2023р. Зразок зареєстрований за №442/23Е. На підставі Заявки, ВЦ були проведені випробування зразка кукурудзи, оформлено Analytical report №442/23Е від 01.02.2023. До відповіді надано Атестат про акредитацію від 07.09.2021 №20710, Заявка на проведення випробувань від 01.02.2023р., Акт №28 відбору зразків (проб) від 27 січня 2023р., Analytical report №442/23Е від 21.02.2023. Суд звертає увагу на те, що в жодному документі не зазначено, що зразки зерна, які було відібрано згідно Акту №28 від 27.01.2023р., було висушено на обладнанні, виготовленому Товариством з обмеженою відповідальністю «ГрекоГруп». Враховуючи вище викладене, суд вважає, що висловлення [PERSON] , зроблене під час конференції Grain Storage Forum Elevator 2023, яка відбулась в 17 лютого 2023 року, є недостовірним та завдало шкоди діловій репутації товариства з обмеженою відповідальністю «Греко Груп». Крім того, позивачем було укладено Договір про виконання робіт з Українським бюро лінгвістичних експертиз НАН України від 19 червня 2023 року. На виконання вказаного Договору було заготовлено Висновок експерта №056/151 від 09 липня 2023 року, згідно якого експерт надав наступні відповіді на такі питання: 1. Чи містяться у висловленні особи, яка представилась [PERSON] , негативна інформація щодо товариства з обмеженою відповідальністю "Греко Груп"? Якщо так, то в яких саме словах і висловах міститься така інформація? У висловленні особи, яка представилась [PERSON] , містяться інформація про те, що внаслідок використання зерносушарок ТОВ «Греко Груп» показник вмісту шкідливих речовин (бензоперену) перевищує норму в 16 разів для фуражного зерна і в 500 - для продовольчого зерна, внаслідок чого зерно стає непридатним для споживання. З позицій лінгвістичної кваліфікації така інформація про ТОВ «Греко Груп» є негативною. Зазначену інформацію містить такий текстовий сегмент: Ми зробили аналіз зерна, яке було зроблено на вашому обладнанні Греко Груп і обнаружили там, що бензоперен у вас являється 0,5 мікрограм на кілограм. Це в 16 раз більше для фуражного зерна і в 500 більше для продовольчого зерна. То єсть використовувати для споживання це зерно нема. 2. Якщо у висловлюваннях особи, яка представилась [PERSON] , містяться негативна інформація щодо товариства з обмеженою відповідальністю "Греко Груп", у якій формі її виражено: фактичного твердження чи оціночного судженням? Текстовий сегмент, зазначений у відповіді на питання 1, містить негативну інформацію щодо Товариства з обмеженою відповідальністю «ГрекоГруп», виражену у формі фактичного твердження. 3. Чи містяться у висловленні особи, яка представилась [PERSON] , інформація, яка може завдавати шкоди діловій репутації Товариства з обмеженою відповідальністю "ГрекоГруп"? Якщо так, то в яких саме словах і висловах міститься така інформація? У висловленні особи, яка представилась [PERSON] , містяться інформація, яка може завдавати шкоди діловій репутації Товариства з обмеженою відповідальністю «ГрекоГруп». Зазначену інформацію містить такий текстовий сегмент: Ми зробили аналіз зерна, яке було зроблено на вашому обладнанні Греко Груп і обнатужили там, що бензоперен у вас являється 0,5 мікрограм на кілограм. Це в 16 раз більше для фуражного зерна і в 500 більше для продовольчого зерна. То єсть використовувати для споживання це зерно нема. Відповідно до ч. 1 та 2 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків. Відповідно до ч. 4 ст. 103 ЦПК України висновок експерта може бути підготовлений на замовлення учасника справи або на підставі ухвали суду про призначення експертизи. Відповідно до ч.ч.1, 2, 5, 6 ст.106 ЦПК України учасник справи має право подати до суду висновок експерта, складений на його замовлення. Порядок проведення експертизи та складення висновків експерта за результатами проведеної експертизи визначається відповідно до чинного законодавства України про проведення судових експертиз. У висновку експерта зазначається, що висновок підготовлено для подання до суду, та що експерт обізнаний про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок. Експерт, який склав висновок за зверненням учасника справи, має ті самі права і обов`язки, що й експерт, який здійснює експертизу на підставі ухвали суду. У свою чергу, статтею 110 ЦПК України визначено, що висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими статтею 89 цього Кодексу. Відхилення судом висновку експерта повинно бути мотивоване в судовому рішенні. На підставі ч.ч.1-3 ст.89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). У свою чергу, судом враховано, що висновок експерта за результатами проведення лінгвістичної (семантико-текстуальної) експертизи від 09.07.2023 №056/156 року складено кваліфікованим експертом та у висновку зазначено, що висновок експерта підготовлено для подання в суд та експерт попереджений про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок (а.с. 87 том 1). Також судом досліджено наданий представником позивача відеозапис на USB-флеш-накопичувачу. Даний флеш-накопичувач містить відеофайл в якому зафіксовано виступ відповідача [PERSON] на якому він висловив наступну інформацію щодо ТОВ «ГрекоГруп» (мовою оригіналу): «Він, Пелетна Асоціація України, [PERSON] , давно інтересуємося викидами, димовими газами. Ми зробили аналіз зерна, яке було зроблено на обладнанні ГрекоГруп і обнаружили там, що бензоперен у вас являється 0,5 мікрограм, на кілограм. Це в 16 раз більше для фуражного зерна і в 500 більше для продовольчого зерна. То єсть використовувати для споживання це зерно нема». Таким чином, [PERSON] поширив недостовірну інформацію у вигляді фактичного твердження, яке завдало шкоди діловій репутації Позивача - Товариства з обмеженою відповідальністю «Греко Груп». У статті 32 Конституції України визначено, що кожному гарантується судовий захист права спростовувати недостовірну інформацію про себе і членів своєї сім`ї та права вимагати вилучення будь-якої інформації, а також право на відшкодування матеріальної і моральної шкоди, завданої збиранням, зберіганням, використанням та поширенням такої недостовірної і інформації. Відповідно до статті 34 Конституції України, кожен має право вільно збирати, зберігати, використовувати і поширювати інформацію усно, письмово або в інший спосіб - на свій вибір. Згідно зі статтею 68 Конституції України, кожен зобов`язаний неухильно додержуватися Конституції та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей. Положеннями частини першої статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» закріплено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику ЄСПЛ як джерело права. Кожен має право на свободу вираження поглядів у розумінні статті 10 Конвенції, якою передбачено свободу дотримуватися своїх поглядів, одержувати і передавати інформацію та ідеї без втручання органів державної влади і незалежно від кордонів. Статтею 201 ЦК України передбачено, що, зокрема, честь, гідність і ділова репутація є особистими немайновими благами, які охороняються цивільним законодавством, а статтями 297, 299 ЦК України передбачено право на повагу до гідності та честі, а також право на недоторканість ділової репутації. Відповідно до частини першої статті 91 ЦК України юридична особа здатна мати такі ж цивільні права та обов`язки (цивільну правоздатність), як і фізична особа, крім тих, які за своєю природою можуть належати лише людині. Згідно з частиною першою статті 94 ЦК України юридична особа має право на недоторканність її ділової репутації, на таємницю кореспонденції, на інформацію та інші: особисті немайнові права, які можуть їй належати. Ділову репутацію юридичної особи становить престиж її фірмового (комерційного) найменування, та інших належних їй нематеріальних активів, серед кола споживачів її товарів та послуг. Приниженням ділової репутації суб`єкта господарювання (підприємця) є поширення у будь-якій формі неправдивих, неточних або неповних відомостей, що дискредитують спосіб ведення чи результати його господарської (підприємницької) діяльності, у зв`язку з чим знижується вартість його нематеріальних активів. Інформацією є будь-які відомості та/або дані, які можуть бути збережені на матеріальних носіях або відображені в електронному вигляді (частина перша статті 200 ЦК України). Юридичним складом правопорушення, наявність якого може бути підставою для задоволення позову про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи, є сукупність поширення таких обставин: поширення інформації, щодо доведення її до відома хоча б одній особі у будь-який спосіб; поширена інформація стосується певної фізичної чи юридичної особи, тобто позивача; поширення недостовірної інформації, тобто такої, яка не відповідає дійсності; поширення інформації, що порушує особисті немайнові права, тобто або завдає шкоди відповідним особистим немайновим благам, або перешкоджає особі повно і своєчасно здійснювати своє особисте немайнове право. Під поширенням інформації необхідно розуміти: опублікування її у пресі, передання по радіо, телебаченню чи з використанням інших засобів масової інформації; поширення в мережі інтернет чи з використанням інших засобів телекомунікаційного зв`язку; викладення в характеристиках, заявах, листах, адресованих іншим особам; повідомлення в публічних виступах, в електронних мережах, а також в іншій формі хоча б одній особі. Поширенням інформації також є вивішування (демонстрація) в громадських місцях плакатів, гасел, інших творів, а також розповсюдження серед людей листівок, що за своїм змістом або формою порочать гідність, честь фізичної особи або ділової репутації фізичної та юридичної особи. Недостовірною вважається інформація, яка не відповідає дійсності або викладена неправдиво, тобто містить відомості про події та явища, яких не існувало взагалі або які існували, але відомості про них не відповідають дійсності (неповні або перекручені). Вирішуючи питання про визнання поширеної інформації недостовірною, суди повинні визначити характер такої інформації та з`ясувати, чи є вона фактичним твердженням, чи оцінюючим судженням, встановити факт поширення недостовірної інформації та факт того, що поширена інформація стосується саме особи позивача і що поширена інформація порушує особисті немайнові права особи позивача або перешкоджає повно і своєчасно здійснювати своє особисте немайнове право, при цьому саме позивач повинен довести факт поширення інформації відповідачем. Відповідно до частини другої статті 30 Закону України «Про інформацію» оціночними судженнями, за винятком наклепу, є висловлювання, які не містять фактичних даних, критика, оцінка дій, а також висловлювання, що не можуть бути витлумачені як такі, що містять фактичні дані, зокрема з огляду на характер використання мовно-стилістичних засобів (вживання гіпербол, алегорій, сатири). Оціночні судження не підлягають спростуванню та доведенню їх правдивості. Якщо особа вважає, що оціночні судження або думки принижують її гідність, честь чи ділову репутацію, а також інші особисті немайнові права, вона вправі скористатися наданим їй законодавством правом на відповідь, а також на власне тлумачення справи у тому самому медіа з метою обґрунтування безпідставності поширених суджень, надавши їм іншу оцінку. Якщо суб`єктивну думку висловлено в брутальній, принизливій чи непристойній формі, що принижує гідність, честь чи ділову репутацію, на особу, яка таким чином та у такий спосіб висловила думку або оцінку, може бути покладено обов`язок відшкодувати завдану моральну шкоду. Спростованою може бути інформація, яка містить відомості про події та явища (факти), яких не існувало взагалі або які існували, але відомості про них не відповідають дійсності неповні або перекручені). В будь-якому випадку це має бути інформація, істинність якої можливо перевірити, існування таких фактів не залежить від їх суб`єктивного сприйняття чи заперечення через думки і погляди особи. Вільне вираження поглядів є істотним чинником повноцінного розвитку особистості в суспільстві, як і здатність особи сприймати заперечення, спонукання, заохочення через думки, ідеї, висловлені іншими людьми. Враховуючи вищевикладене, необхідно встановити, чи є поширена [PERSON] інформація фактичними твердженнями чи оціночними судженнями. У Постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 22.11.2021 у справі №761/32924/19-ц було зроблено висновок про те, що фактичне твердження - це логічна побудова та викладення певного факту чи групи фактів. Факт - це явище об`єктивної дійсності, конкретні життєві обставини, які склалися у певному місці та часі за певних умов. Враховуючи те, що факт сам по собі є категорією об`єктивною, незалежною від думок та поглядів сторонніх осіб, то його відповідність дійсності може бути перевірена та встановлена судом. Судження - це те ж саме, що й думка, висловлення. Воно являє собою розумовий акт, що має оціночний характер та виражає ставлення того, хто говорить, до змісту висловленої думки і напряму, пов`язаними із такими психологічними станами, як віра, впевненість чи сумнів. Оцінити правдивість чи правильність судження будь-яким шляхом неможливо, а тому воно не входить до предмета судового доказування. Оціночними судженнями, за винятком наклепу, є висловлювання, які не містять фактичних даних, критика, оцінка дій, а також висловлювання, що не можуть бути витлумачені як такі, що містять фактичні дані, зокрема з огляду на характер використання мовно-стилістичних засобів (вживання гіпербол, алегорій, сатири). Оціночні судження також користуються захистом - це передумова плюралізму поглядів. Ділова репутація, ім`я (найменування) є особистими немайновими благами, які охороняються цивільним законодавством (стаття 201 ЦК України). Згідно з положеннями статті 94 ЦК України юридична особа має право на недоторканність її ділової репутації. Кожна особа має право на інформацію, що передбачає можливість вільного одержання, використання, поширення, зберігання та захисту інформації, необхідної для реалізації своїх прав, свобод і законних інтересів. Реалізація права на інформацію не повинна порушувати громадські, політичні, економічні, соціальні, духовні, екологічні та інші права, свободи і законні інтереси інших громадян, права та інтереси юридичних осіб (стаття 5 Закону України «Про інформацію»). Відповідно до статті 7 цього Закону право на інформацію охороняється законом. Ніхто не може обмежувати права особи у виборі форм і джерел одержання інформації, за винятком випадків, передбачених законом. Суб`єктом інформаційних відносин може вимагати усунення будь-яких порушень його права на інформацію. За змістом частини четвертої статті 32 Конституції України, статей 94, 277 ЦК України фізична чи юридична особа, особисті немайнові права якої порушено внаслідок поширення про неї недостовірної інформації, має право на відповідь, а також на спростування цієї інформації і відшкодування матеріальної і моральної шкоди, завданої збиранням, зберіганням, використанням чи поширенням такої недостовірної інформації. Недостовірною вважається інформація, яка не відповідає дійсності або викладена неправдиво тобто містить відомості про події та явища, яких не існувало взагалі або які існували, але відомості про них не відповідають дійсності (неповні або перекручені) (пункт 15 постанови Пленуму Верховного Суду України від 27 лютого 2009 року № 1 «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи»). Під діловою репутацією юридичної особи, у тому числі підприємницьких товариств, фізичних осіб-підприємців, адвокатів, нотаріусів та інших осіб, розуміється оцінка їх підприємницької, громадської, професійної чи іншої діяльності, яку здійснює така особа як часник суспільних відносин. Перелік обставини, які є юридичним складом цивільного правопорушення, наявність кого може бути підставою для задоволення позову про спростування недостовірної інформації, зазначено у пунктах 4, 15 постанови Пленуму Верховного Суду України від 27 лютого 2009 доку № 1 «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи». Пленум Верховного Суду України в пунктах 1, 19 постанови від 27 лютого 2009 року №1 «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи» роз`яснив судам, що беручи до уваги положення статей 32, 34 Конституції України, суди при вирішенні справ про захист гідності, честі та ділової репутації повинні забезпечувати баланс між конституційним правом на свободу думки і слова, правом на вільне вираження своїх поглядів та переконань, з одного боку, та правом на повагу до людської гідності, конституційними гарантіями невтручання в особисте і сімейне життя, судовим захистом права на спростування недостовірної інформації про особу, з іншого боку. Відповідно до роз`яснень, викладених у абзацах 3, 4, 5 пункту 19 постанови Пленуму Верховного Суду України від 27 лютого 2009 року № 1 «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи», відповідно до статті 277 ЦК України не є предметом судового захисту оціночні судження, думки, переконання, критична оцінка певних фактів і недоліків, які, будучи вираженням суб`єктивної думки і поглядів відповідача, не можна перевірити на предмет їх відповідності дійсності (на відміну від перевірки істинності фактів) і спростувати, що відповідає прецедентній судовій практиці Європейського суду з прав людини при тлумаченні положень статті 10 Конвенції. Якщо особа вважає, що оціночні судження або думки, поширені в засобі масової інформації, принижують її гідність, честь чи ділову репутацію, а також інші особисті немайнові права, вона вправі скористатися наданим їй частиною першою статті 277 ЦК України та відповідним законодавством правом на відповідь, а також на власне тлумачення справи у тому ж засобі масової інформації з метою обґрунтування безпідставності поширених суджень, надавши їм іншу оцінку. Якщо суб`єктивну думку висловлено в брутальній, принизливій чи непристойній формі, що принижує гідність, честь чи ділову репутацію, на відповідача може бути покладено обов`язок відшкодувати моральну шкоду. За своїм характером судження має оціночний характер та виражає ставлення того, хто говорить, до змісту висловленої ним думки. Отже, будь-яке судження, яке має оціночний характер, будь-яка критика та оцінка вчинків, вираження власних думок щодо якості виконуваних публічних функцій, отриманих результатів тощо, не є підставою для захисту права на повагу честі, гідності та ділової репутації та, відповідно, не є предметом судового захисту. Вирішуючи справи про захист честі, гідності та ділової репутації, суди повинні перевіряти чи містить інформація, що стала підставою для звернення до суду, конкретні життєві обставини, фактичні твердження. Якщо зміст та характер досліджуваної інформації свідчить про наявність фактів, така інформація або її частина не може вважатись оціночним судженням, оскільки є не результатом суб`єктивної оцінки, а відображенням об`єктивної істини, що може бути встановлена у судовому порядку. У п.15 постанови Пленуму Верховного Суду України №1 від 27 лютого 2009 року «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи» зазначено, що при розгляді даної категорії суди повинні мати на увазі, що юридичним складом правопорушення, наявність якого може бути підставою для задоволення позову, є сукупність таких обставин: а) поширення інформації, тобто доведення її до відома хоча б одній особі у будь-який спосіб; б) поширена інформація стосується певної фізичної чи юридичної особи, тобто позивача; в) поширення недостовірної інформації, тобто такої, яка не відповідає дійсності; г) поширення інформації, що порушує особисті немайнові права, тобто або завдає шкоди відповідним особистим немайновим благам, або перешкоджає особі повно і своєчасно здійснювати своє особисте немайнове право. Отже, спростуванню підлягає тільки поширена недостовірна інформація і саме позивач повинен довести факт поширення інформації відповідачем, а також те, що внаслідок цього було порушено його особисті немайнові права. Суд в черговий раз наголошує, що під поширенням інформації слід розуміти: опублікування її у пресі, передання по радіо, телебаченню чи з використанням інших засобів масової інформації; поширення в мережі Інтернет чи з використанням інших засобів телекомунікаційного зв`язку; викладення в характеристиках, заявах, листах, адресованих іншим особам; повідомлення в публічних виступах, в електронних мережах, а також в іншій формі хоча б одній особі. Відповідно до ч.4 ст.263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. В постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 30 липня 2020 року в справі № 200/20351/18 (провадження № 61-21258св19) вказано, що «вирішуючи питання про визнання поширеної інформації недостовірною, суди повинні визначати характер такої інформації та з`ясовувати, чи є вона фактичним твердженням, чи оціночним судженням, чи критикою та чи є вона такою, що виходить за межі допустимої критики за встановлених судами фактичних обставин справи. Для того, щоб розрізняти фактичне твердження і оціночне судження, необхідно брати до уваги обставини справи і загальний тон зауважень, оскільки твердження про питання, що становлять суспільний інтерес, є оціночними судженнями, а не констатацію фактів. Недостовірною вважається інформація, яка не відповідає дійсності або викладена неправдиво, тобто містить відомості про події та явища, яких не існувало взагалі або які існували, але відомості про них не відповідають дійсності (неповні або перекручені). Як встановлено в судовому засіданні, представником позивача доведено, що [PERSON] поширив недостовірну інформацію [INFO] на конференції Grain Storage Forum Elevator 2023 у вигляді фактичного твердження, яке завдало шкоди діловій репутації Позивача - Товариства з обмеженою відповідальністю «Греко Груп». Факт поширення зазначеної інформації відповідачем підтверджується наданими представником позивача доказами, які беруться судом до уваги як належні та допустимі. Вказана спірна інформація доведена до відома необмеженого кола осіб - користувачів на конференції, що не заперечується учасниками справи, і така спірна інформація, з огляду на її зміст, безсумнівно порушує особисті немайнові права та принижує ділову репутацію Товариства з обмеженою відповідальністю «Греко Груп». У даному випадку, твердження відповідача не носять характеру оціночного судження, а містять фактичні твердження, що було підтверджено висновком експерта. Відповідно до ст. 277 ЦК України фізична особа, особисті немайнові права якої порушено внаслідок поширення про неї та (або) членів її сім`ї недостовірної інформації, має право на відповідь, а також на спростування цієї інформації. Право на відповідь, а також на спростування недостовірної інформації щодо особи, яка померла, належить членам її сім`ї, близьким родичам та іншим заінтересованим особам. Спростування недостовірної інформації здійснюється особою, яка поширила інформацію. Поширювачем інформації, яку подає посадова чи службова особа при виконанні своїх посадових (службових) обов`язків, вважається юридична особа, у якій вона працює. Якщо особа, яка поширила недостовірну інформацію, невідома, фізична особа, право якої порушено, може звернутися до суду із заявою про встановлення факту недостовірності цієї інформації та її спростування. Якщо недостовірна інформація міститься у документі, який прийняла (видала) юридична особа, цей документ має бути відкликаний. Фізична особа, особисті немайнові права якої порушено у друкованих або інших медіа, має право на відповідь, а також на спростування недостовірної інформації у тому ж медіа в порядку, встановленому законом. Якщо відповідь та спростування у тому ж медіа є неможливими у зв`язку з його припиненням, така відповідь та спростування мають бути оприлюднені в іншому медіа, за рахунок особи, яка поширила недостовірну інформацію. Спростування недостовірної інформації здійснюється незалежно від вини особи, яка її поширила. Фізична особа, особисті немайнові права якої порушено внаслідок повідомлення викривачем інформації про можливі факти корупційних або пов`язаних з корупцією правопорушень, інших порушень Закону України "Про запобігання корупції" через зовнішні канали повідомлення в порядку, передбаченому Законом України "Про запобігання корупції", має право на відповідь. Спростування недостовірної інформації здійснюється у такий же спосіб, у який вона була поширена. Отже згідно з положеннями статті 277 ЦК України спростування недостовірної інформації здійснюється особою, яка поширила інформацію. Спростування недостовірної інформації здійснюється незалежно від вини особи, яка її поширила. Спростування недостовірної інформації здійснюється у такий же спосіб, у який вона була поширена. Враховуючи те, що відповідач поширив та довів недостовірну інформацію до відома невизначеного кола осіб на конференції Grain Storage Forum Elevator 2023, суд вважає, що вказана інформація має бути спростована шляхом повідомлення на черговій конференції Grain Storage Forum Elevator, оскільки спростування недостовірної інформації здійснюється у такий же спосіб, у який вона була поширена, а отже в цій частині позовних вимог суд вважає, що позовна заява підлягає задоволенню. Щодо спростування інформації шляхом публікування відеозвернення [PERSON] щодо спростування недостовірної інформації на особистій сторінці в соціальній мережі Facebook, то суд вважає що в цій частині позовних вимог необхідно відмовити, оскільки матеріали справи не містять відповідних допустимих доказів поширення недостовірної інформації відповідачем відносно позивача на особистій сторінці в соціальній мережі Facebook, так само як і її наявності її у відповідача. Відповідно до ч.ч.1, 5 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Висновки за результатами розгляду справи. Оцінюючи належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності та їх зміст, суд приходить до висновку про задоволення позову частково з підстав викладених вище у даному рішенні. Європейський суд з прав людини вказав що пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо надання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки з огляду на конкретні обставини справи (Проніна проти України, № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року). Розподіл судових витрат. Згідно ст.141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених вимог. За пред`явлення даного позову позивачем було сплачено судовий збір у розмірі 8052,00 грн (2684,00 грн +2684,00 грн + 2684,00 грн) за три вимоги немайнового характеру, при цьому суд враховує, що одну вимогу немайнового характеру за клопотанням представника позивача залишено без розгляду та в задоволенні однієї позовної вимоги немайнового характеру суд відмовляє, отже з відповідача на користь позивача підлягають стягненню понесені судові витрати на оплату судового збору у розмірі 2484,00 грн пропорційно розміру задоволених вимог.

Outcome: partial