Jurisdiction: civil
Date: 2025-12-11 00:00:00

Позивач просить стягнути із відповідача [PERSON] матеріальну шкоду в сумі 891 630 грн. та моральну шкоду в сумі 50 000 грн. Позов обґрунтований тим, що позивач є власником кв. [ADDRESS] . Власником кв. [ADDRESS] , цього ж будинку, по [ADDRESS] є [PERSON] 28.02.2024, близько 22.00 год. позивач виявив, що вогонь поширюється по горищу його будинку. Він з дружиною терміново евакуювались з будинку і дочекались приїзду пожежно-рятувального підрозділу. Згідно звіту про причину виникнення пожежі у висновку зазначено, що ймовірною причиною виникнення пожежі, яка сталася 28 лютого 2024 року за адресою [ADDRESS] , є коротке замикання електромережі. Позивач вважає, що саме з вини відповідача, виникла пожежа і це призвело до короткого замикання. Крім того, позивачу також була заподіяна моральна шкода, яка полягає в душевних стражданнях у зв`язку з протиправною поведінкою відносно його, членів сім`ї та пошкодженням майна. Він з дружиною є люди похилого віку, і знищення майна негативно вплинуло на стан здоров`я, вони залишились без даху над головою в зимовий час. Відповідач надав відзив, з якого вбачається, що позовні вимоги не визнає в повному обсязі. Відповідач вважає, що його вина у виникненні пожежі відсутня, шкода завдана позивачу не визначена. Позовні вимоги вважає необґрунтованими та безпідставними. Позивач та відповідач в судові засідання не з`являлись. Про дату, час та місце розгляд справи повідомлені належним чином. Представник позивача [PERSON] в судових засіданнях позов підтримав та просив його задовольнити в повному обсязі. Представник відповідача [PERSON] в судових засіданнях заперечував проти задоволення позову. Просив відмовити в задоволенні позову в повному обсязі. Вважає, що короткого замикання не було, а причиною пожежі було неправильна експлуатація газового котла та димаря позивачем. Суд заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи, допитавши експертів, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому їх дослідженні, дійшов до наступних висновків. В судовому засіданні експерт [PERSON] пояснив, що досліджував квартиру [ADDRESS] та квартиру [ADDRESS] , в рамках проведеного ним експертного дослідження, та за результатами дослідження було встановлено, що осередок пожежі в будинку [ADDRESS] виник саме в котельні квартири [ADDRESS] . Причина виникнення пожежі була встановлена «ймовірно», оскільки на час огляду вже був проведений ремонт в квартирі [ADDRESS] та дослідити елементи електромережі було неможливо. Визначити експерту джерело виникнення пожежі було не можливо. Проводивши дослідження квартири [ADDRESS] , експертом не було виявлено прогарів у приміщенні котельні квартири [ADDRESS] , та на димоході належному квартирі [PERSON] була не вигоріла тирса. Вирішальними факторами для визначення осередку пожежі були: наявність прогару, повне вигорання, відсутність штукатурки та наявність кіптяви в квартирі [ADDRESS] . Експерт пояснив, що категоричний висновок можливо було зробити за можливості дослідження електромережі, яка була прокладена на час пожежі. Щоб встановити аварійну роботу електромережі потрібно було дослідити котел та електропроводку, проте котел та електродроти не вилучались. В судовому засіданні експерт Гаврилюк О.М. пояснив, що проводив експертне дослідження в [ADDRESS] , а саме електропроводки наявної в квартирі 2 та ззовні будинку. Досліджуючи наявні залишки проводки не було виявлено ознак короткого замикання. Іскроутворення не було зафіксовано. На вході стояв трьох полюсний автоматичний вимикач на 63 А, на корпусі АЗКО та вимикачі не було виявлено експертом ознак плавлення, підгоряння. Також, при огляді експертом залишків котла та тенів не були виявлені наскрізні прогари, що б могли свідчити про коротке замкнення, крім того коротке замкнення не може бути причиною виникнення пожежі. Котел був заводський. Експертом при дослідженні димохідної труби належної [PERSON] вило виявлено, що димохідна труба не була повність поштукатуреною, на нижній частині труби були наявні тріщини та впритул до неї прилягала наявна на горищі тирса. Експертом був визначено осередок пожежі на горищі пов`язаного з розповсюдженням та виникненням прихованого тління, яке за певних умов призвело до більш стійкого підтримання горіння в своїй масі (там знаходилась стружка як утеплювач), яка підходила впритул до димохідної труби. Експертом було виявлено обвуглення горючого навантаження дерев`яних елементів. Температури від труби було достатньо для початку піролізу деревини, що й відбувалося. Згодом процес тління перетворився у відкрите горіння з подальшим розповсюдженням по деревині, стружкам, та у зв`язку з доступом кисню через відкриті віконні та дверні отвори призвело до більш значного розповсюдження пожежі. Джерелом пожежі були теплові прояви продуктів згоряння які проходили через прилад відводу продуктів згоряння на зовні, а деревина є горючим навантаженням в початковій фазі виникнення пожежі та в подальшому розповсюдилось по деревині. Експертом визначено, що осередок пожежі наближений був до нижньої частини труби та перекриття поверхні. Частину домоволодіння [PERSON] експерт не оглядав, оскільки не отримав дозволу на проведення такого огляду. Висновок було зроблено на підставі тієї частини, яку вдалося побачити та зафіксувати на фотознімках із збільшенням під час перебування на горищі частини домоволодіння [PERSON] . Частину горища Саганя Ю.Ф. експерт розглядав збільшуючи зроблені експертом фото. Експерт не пам`ятає чи надавався йому акт про пожежу та звіт про причину виникнення пожежі та пояснив, що суттєвого значення вони не мають. Зі звіту про причину виникнення пожежі від 01.03.2024 (а.с.7-18, т.1) вбачається, що в двох квартирному житловому будинку за адресою: [ADDRESS] сталася пожежа 28.02.2024. Розглядалось декілька причин виникнення пожежі, зокрема, третьою версією виникнення пожежі розглядалось порушення правил монтажу димаря в частині будинку, якою володіє [PERSON] . При зовнішньому огляді димоходу мною не виявлено ознаки, які б вказували на дану причину. Дерев`яні елементи навколо системи димоходу не зазнали пошкоджень. В топці котлу не виявлені рештки золи, які б свідчили про його використання напередодні пожежі. [PERSON] пояснив, що для опалювання будинку користувався газовим котлом. Враховуючи викладене, дана версія відхилена, як безпідставна. При огляді двохквартирного житлового будинку, встановлено, що вогнем знищено майно лише в котельні та коридорі квартири [ADDRESS] . Та зроблено висновок, що саме з цих приміщень вогонь розповсюдився на горище будинку (знищене перекриття над приміщенням котельні та коридору. В приміщенні котельні знаходився електричний котел ТермоБар Ж7-КЕП-15. В технічних характеристиках вказано, що даний прилад оснащений трьома тенами, кожен з яких споживає 5 кВт. До електричного котла була проведена окрема трьохфазна лінія електромережі, що проходила через горище будинку з встановленням автоматичного вимикача, який змонтований над входом в приміщенні, де знаходився електричний котел. Автоматичний вимикач - прилад який призначений для розриву ланцюгів живлення, якщо сила струму перевищила допустиму. Вимикач повністю знищений вогнем, а господар, щодо захисних властивостей даного агрегату - пояснення не надав. Також не надав інформації про обслуговування даного приладу. При детальному огляді електромережі виявлено, що на одній із жил проводів встановленій перед автоматичним вимикачем в приміщенні котельні наявне сплавлення, яке, можливо, є результатом короткого замикання електромережі. [PERSON] повідомив, що 27 лютого 2024 року він виставив потужність пристрою опалення на 5 кВт, пояснюючи це тим, що в системі опалення температура рідини знаходилась в межі 40 °С, чого достатньо для підтримання комфортної температури в житловому будинку. Тривалий час в електричному колі працював тільки один ТЕН. Це могло спричинити до нагрівання та плавлення наявної ізоляції з послідуючим контактом жил проводів перед автоматичним вимикачем в електричному колі. Зі сторони вулиці на зовнішній стіні житлового будинку знаходиться вузол обліку електроенергії, який встановлений в окремому пластиковому корпусі, де знаходиться електролічильник та автоматичний вимикач. При спілкування з [PERSON] було встановлено, що коли він покинув будинок то напруга в електромережі була відсутня, автоматичний вимикач на вході був спрацьований. Вимикач міг спрацювати із запізненням із запізненням, після виникнення неконтрольованого горіння та не виконати своїх захисних властивостей. Ймовірною причиною пожежі вказано коротке замикання електромережі в приміщенні котельні по [ADDRESS] . Орієнтовний прямий збиток від пожежі становить 500 000 грн., орієнтовний побічний 891 630 грн. Фототаблиця до звіту про причину виникнення пожежі містить відображення пошкоджень будинку внаслідок пожежі. З акту про пожежу від 28.02.2024 (а.с.19-20, т.1) вбачається, що в двох квартирному житловому будинку за адресою: [ADDRESS] сталася пожежа 28.02.2024 в котельні, ймовірна причина пожежі коротке замикання електричної мережі. Пожежею знищене та пошкоджене майно [PERSON] та [PERSON] . З довідки Новгород-Сіверського РВ ГУ ДСНС України у Чернігівській області №701601-254/7016 від 29.02.2024 (а.с. 21, т. 1) вбачається, що внаслідок пожежі за адресою: [ADDRESS] , сталося поширення вогню на частину будинку за адресою: [ADDRESS] , що належить [PERSON] . Вогнем знищено: покрівля 92 м2., перекриття 4 м2., будівельні матеріали 1,5 м3, речі домашнього вжитку. Внаслідок пожежі пошкоджено: перекриття по всій площі, два віконні блоки, внутрішнє облицювання стелі 40 м2, речі домашнього вжитку, стіна будинку 10 м2. Ймовірна причина пожежі коротке замикання електромережі. З договору від 16.05.1992 (а.с.83-85, т.2) вбачається, що власником квартирі [ADDRESS] є [PERSON] . З довідки АТ «Чернігівобленерго» №43.1/1434/01-14 від 13.02.2025 (а.с. 84, т.3) вбачається, що 28.02.2024 у період часу з 00:01 год. до 03:00 год. в електричні мережі АТ «Чернігівобленерго» по вул. Лісовій в смт Короп, Новгород Сіверського району Чернігівської області відхилень, нестабільної подачі напруги споживача, перепадів напруги, відсутності напруги на окремих фазах або інших відхилень від нормальної робот електромережі не було. З листа АТ «Барський машинобудівний завод» (а.с.159-160, т.3) наданого на виконання ухвали Сосницького районного суду Чернігівської області №735/424/24 від 25.02.2025 (а.с.91, т.3) слідує, що надано інформацію на виконання ухвали Сосницького районного суду №735/424/24 від 25.02.2025 (а.с.91, т.3), а саме, що електричний котел КЕП-15 має повну назву на виробництві котел електрично проточний Ж7- КЕП-15. За весь період виробництва даної марки котлів ПрАТ «Барський машинобудівний завод» не отримував листів-звернень, претензій про відхилення від правильної роботи електричних котлів типу КЕП -15 за період їх використання при роботі та використанні одного Тену, потужністю 5 кВт, протягом тривалого часу безперервної роботи. Відповідно до настанов з експлуатації даний котел може працювати 5000 годин на повній потужності, тобто на 15 кВт. Коротке замикання у електромережі неможливе, при використання електричного котла типу КЕП - 15, якщо котел був підключений згідно правил і норм установки електромереж по будинку витримані, та при правильному монтажі котла. Електричні котли мають протокол сертифікаційних випробувань котлів електричних проточних затверджений протокол лабораторії випробувань і надійності ПАТ «Маяк» від 11.07.2012 також затверджений ДП «Вінницястандартметрологія» від 11.07.2012. Також підприємство має Декларацію про відповідність технічного регламенту низьковольтного електричного обладнання. Котел Ж7-КЕП-15 має бути підключений до електромережі через вхідний автоматичний чотирьох полюсний вимикач з напругою 380V та током 32 А, при цьому переріз дроту яким проводиться підключення має складати не менше 4 мм2. Має бути встановлено заземлення з опором не більше 40 ОМ з обов`язковою перевіркою відповідними органами нагляду - який має ліцензію про перевірку заземлення. Перевірка технічного стану повинна проводитись згідно Правил улаштування електроустановок. На встановлення котла електричного проточного Ж7- КЕП-15 має бути проект. Також, на електричний котел Ж7-КЕП-15 надано Декларацію про відповідність технічному регламенту низьковольтного електричного обладнання (а.с.161, т.3), декларацію відповідності технічному регламенту низьковольтного електричного обладнання (а.с.161, т.3), декларацію відповідності технічному регламенту з електромагнітної сумісності обладнання (а.с. 162, 163, т.3), протокол сертифікаційних випробувань (а.с.164-192, т. 3), настанову з експлуатації (а.с.193-207, т.3). На виконання протокольної ухвали Сосницького районного суду від 24.04.2025 про витребування доказів АТ «Чернігівобленерго» надало лист №52/52/1053/01-13 від 12.05.2025 (а.с. 84, т.4) з якого вбачається, що з 01.01.2019 між АТ «ЧЕРНІГІВОБЛЕНЕРГО» та [PERSON] діяв Договір споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії №180007766 від 01.01.2019, який укладений на умовах Договору про користування електричною енергією від 22.04.2014. До паспорта точки розподілу внесена установка електроопалення, потужністю 6,0 кВт, дата введення в експлуатацію 22.04.2014. Договір не надано у зв`язку з відсутністю. З договору про користування електричною енергією від 22.04.2014 (а.с.85-86, т.4) наданого на виконання протокольної ухвали про витребування від 24.04.2025 вбачається, що між ПАТ «Чернігівобленерго» та [PERSON] було укладено договір про користування електричною енергією за адресою [ADDRESS] , в якому зазначено про наявність за адресою споживача дозволеного до застосування трифазного електрообладнання електрокотел. З акту про прийняття в експлуатацію завершеного будівництва об`єкту від 13.01.1995 (а.с.163-164, т.4) наданого на виконання протокольної ухвали про витребування від 04.06.2025 вбачається, що [PERSON] та [PERSON] прийнято в експлуатацію газифікований житловий будинок (газовий ввід та внутрішньо будинкове обладнання), що відображено на плані (а.с. 165, т.4). З копії паспорту точки розподілу електричною енергії №180007766 від 01.01.2019 (а.с.185, т.4) наданого на виконання протокольної ухвали про витребування від 24.04.2025 вбачається, що за адресою: [ADDRESS] , встановлена приєднана потужність за точкою розподілу 8кВТ, дозволена потужність 8 кВт. Наявне електрообладнання електрокотел 6 кВт. Паспорт підписано [PERSON] 01.01.2019. 10.04.2024 проведено технічну перевірку засобів комерційного обліку електричної енергії, за адресою [ADDRESS] , та складено акт № 347926 (в.с.220, т.4) з якого вбачається, що за результатами перевірки порушень не виявлено. З висновку експерта [PERSON] за результатами судового пожежно-технічного дослідження №СЕ-24/002-ПТ від 10.04.2024 (а.с.123- 159, т.1) вбачається, що осередок пожежі (місце виникнення початкового горіння), що сталася 28.02.2024р. за адресою: [ADDRESS] , в двохквартирному житловому будинку, знаходився на поверхні наявного горючого матеріалу (деревини) будівельних конструкцій дерев`яного горищного перекриття у частині домоволодіння, що належить [PERSON] (квартира [ADDRESS] ), у місці проходження крізь це перекриття цегляної димової труби, якою відводився дим від приладів опалення, встановлених у цій квартирі. На момент початку займання значення температури продуктів горіння та поверхні димової труби було достатнім для самозаймання деревини. Причиною пожежі у будинку, розташованому за адресою: [ADDRESS] , є самозаймання горючих дерев`яних конструктивних елементів горищного перекриття у встановленому за результатами цих досліджень, осередку пожежі. Самозайняття відбулось внаслідок впливу високої температури до якої були розігріті конструкції димової труби (до температури самозаймання деревини), встановленої у частині житлового будинку, що належить [PERSON] . Виникнення пожежі, що сталася 28,02.2024р. із анормальними режимами роботи в електрообладнанні / електромережі квартири [ADDRESS] , що належить [PERSON] , не пов`язане. Оглянути експерту електромережу квартири [ADDRESS] не було надано можливості. Причина виникнення пожежі, що сталася 28.02.2024р. за адресою: [ADDRESS] пов`язана з недотриманням вимог пожежної безпеки власником квартири [ADDRESS] [PERSON] , яка пов`язана із недотриманням вимог абзацу 2 пункту 11.1 розділу 1 «Житлові будинки» глави VI «Основні вимоги пожежної безпеки до об`єктів різною функціонального призначення»; пунктів 2.6, 2.8, абзацу 9, пункту 2.13 розділу 2 «Опалення, вентиляція і кондиціювання» глави IV «Загальні вимоги пожежної безпеки до інженерного обладнання» НАПБ А.01.001-2014 «Правила пожежної безпеки в Україні». З висновку експертів Чернігівського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру Гришко Т.О. та Дрижак Я.І. №КСЕ-19/125-24/7062 від 25.10.2024 (а.с. 48-75, т.2) вбачається, що судовими експертами проведено комплексну судову будівельно-технічну та пожежно-технічну експертизу на виконання ухвали Коропського районного суду №735/424/24 від 27.05.2024 (а.с.192, т.1) та зроблено наступні висновки. Механізмом виникнення пожежі імовірно є теплова дія електричної енергії у результаті аварійних режимів роботи електрообладнання (електричного котла, який знаходився в осередковій зоні пожежі приміщення котельні в квартирі [ADDRESS] ). Під аварійними режимами роботи електрообладнання мається на увазі дія електричної енергії у результаті короткого замикання (у вигляді іскор та дуг), великих перехідних опорів чи струмових перевантажень (у вигляді перегрівання контактів, ділянок електромереж, електрообладнання електричний котел). Вогонь розповсюджувався по пожежному навантаженню в котельні (імовірно електрична проводка, електричний котел, дошки перекриття і т. ін.), що призвело до наскрізних прогарів в приміщенні котельні квартири [ADDRESS] та переростанням горіння з поверхневого в об`ємне по всьому об`єму горища будинку [ADDRESS] з направлення горіння в сторону протягів. Категорично встановити механізм виникнення пожежі не виявляється можливим у зв`язку з неможливістю встановити точні геометричні координати пожежі та джерело запалювання у зв`язку зі зміною обстановки в квартирі [ADDRESS] після пожежі (проведення ремонтно-оздоблювальних робіт, заміна проводки в приміщені котельні, заміна котла і т. ін.). Імовірною причиною виникнення пожежі в будинку [ADDRESS] є аварійні режими роботи електричної мережі в квартирі [ADDRESS] у вигляді теплової дії електричної енергії коротке замикання (іскри та дуги) або великі перехідні опори чи струмові перевантаження (перегрівання контактів, ділянок електромереж, електрообладнання і т. ін.). Категорично відповісти на дане питання не виявляється можливим у зв`язку зі зміною в обстановці в квартирі [ADDRESS] (заміна котла, електропроводки в приміщенні котельні, проведення ремонтно - оздоблювальних робіт). Розмір матеріальної шкоди, заподіяної власнику квартири [ADDRESS] [PERSON] внаслідок пошкодження його майна в результаті пожежі станом на 28.02.2024 становить 420 727,21 грн. Відповідно до ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків в результаті порушення її цивільного права має право на їх відшкодування. Збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права. Згідно ч. 4, 5 319 ЦК України власність зобов`язує власника. Власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію та природні якості землі. Згідно ст. 322, 323 ЦК України власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Ризик випадкового знищення та випадкового пошкодження (псування) майна несе його власник, якщо інше не встановлено договором або законом. Нормами статей 151, 156, 177 Житлового кодексу України визначено, що громадяни (власники, наймачі, члени їх сімей) зобов`язані забезпечувати схоронність жилих приміщень, бережно ставитися до санітарно-технічного та іншого обладнання, до об`єктів благоустрою, додержувати правил утримання жилого будинку і придомової території, правил пожежної безпеки, додержувати чистоти і порядку в під`їздах, кабінах ліфтів, на сходових клітках і в інших місцях загального користування. Згідно ч. 3 ст. 55 Кодексу цивільного захисту України, забезпечення пожежної безпеки покладається на власника (власників) земельної ділянки та іншого об`єкта нерухомого майна або наймачів (орендарів) земельної ділянки та іншого об`єкта нерухомого майна, якщо це обумовлено договором найму (оренди), а також на керівника (керівників) суб`єкта господарювання, а щодо фізичних осіб-підприємців - особисто. Згідно ч. 6 ст. 55 Кодексу цивільного захисту населення передбачено, що обов`язок із забезпечення пожежної безпеки в жилих приміщеннях державного, комунального, громадського житлового фонду, фонду житлово-будівельних кооперативів покладається на квартиронаймачів і власників квартир, а в жилих приміщеннях приватного житлового фонду та інших спорудах, приватних житлових будинках садибного типу, дачних і садових будинках з господарськими спорудами та будівлями - на їх власників або наймачів, якщо це обумовлено договором найму. Згідно ч. 1, 2 ст. 1166 Цивільного кодексу України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Ч. 2 ст. 1192 ЦК України передбачено, що розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Відповідно до висновку щодо застосування норм права викладеного в постанові Верховного Суду у справі № 753/7281/15 від 23.01.2018 відповідальність за завдану шкоду може наставати лише за наявності підстав, до яких законодавець відносить: наявність шкоди; протиправну поведінку заподіювача шкоди; причинний зв`язок між шкодою та протиправною поведінкою заподіювача; вину. За відсутності хоча б одного із цих елементів цивільно-правова відповідальність не настає. Законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини заподіювача шкоди; якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. Доведення відсутності вини у спричиненні шкоди відповідно до вимог статті 1166 ЦК України покладено на відповідача. Аналізуючи положення процесуальних норм, під час розгляду справ у порядку цивільного судочинства обов`язок доказування покладається як на позивача, так і на відповідача. За змістом положень ст. 12, 13, 81 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін; при цьому суд розглядає цивільні справи не інакше як в межах заявлених вимог і на підставі наданих учасниками справи доказів; кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом; докази подаються сторонами та іншими учасниками справи; доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків. Згідно з частинами другою, третьою статті 89 ЦПК України жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Між АТ «Чернігівобленерго» та [PERSON] укладено додаткову угоду №1 від 08.08.2024 про внесення змін та доповнень до договору споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії № 180007766 від 01.01.2019 та викладено додаток №2: паспорт точки розподілу електричної енергії до договору №180007766 від 01.01.2019 в новій редакції від 08.08.2024 (а.с 87, 88, т.4), та додано додаток № 2 до Договору № 180007766 від 01.01.2019 в редакції від 08.08.2024 «Паспорт точки розподілу» (а.с.88, т.4). Зазначені документи судом не приймаються до уваги, оскільки вони були укладені після виникнення пожежі 28.02.2024 та не стосуються предмету доказування. Стосовно наданого стороною відповідача висновку експерта №СЕ-24/002-ПТ від 10.04.2024 (а.с.123- 159, т.1) про проведення судового пожежно-технічного дослідження. Відповідно до ч. 1 ст. 10 Закону України «Про судову експертизу" судовими експертами можуть бути особи, які мають необхідні знання для надання висновку з досліджуваних питань. Відповідно до ст. 102 ЦПК України висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством. Зі змісту ст. 72 ЦПК України вбачається, що експертом може бути особа, яка володіє спеціальними знаннями, необхідними для з`ясування відповідних обставин справи. Експерт може призначатися судом або залучатися учасником справи. Експерт зобов`язаний дати обґрунтований та об`єктивний письмовий висновок на поставлені йому питання. Стаття 7 Закону України «Про судову експертизу" передбачає, що судово-експертну діяльність здійснюють державні спеціалізовані установи, їх територіальні філії, експертні установи комунальної форми власності, а також судові експерти, які не є працівниками зазначених установ, та інші фахівці (експерти) з відповідних галузей знань у порядку та на умовах, визначених цим Законом. Згідно із ст. 7-1 Закону України «Про судову експертизу" вбачається, що підставою проведення судової експертизи є відповідне судове рішення чи рішення органу досудового розслідування, або договір з експертом чи експертною установою - якщо експертиза проводиться на замовлення інших осіб. Висновок експерта №СЕ-24/002-ПТ від 10.04.2024 суд вважає таким, що суперечить матеріалам справи та спростовується безпосередньо дослідженими доказами, а саме: звітом про причину виникнення пожежі від 01.03.2024, актом про пожежу від 28.02.2024, які відображає обставини пожежі, а також висновком експертизи №КСЕ-19/125-24/7062 від 25.10.2024, який містить більш детальний опис проведених експертом досліджень та більш обґрунтовані відповіді на запитання. Також висновок експерта Гаврилюка О.М. не ґрунтується на безпосередньому дослідженні димаря, що належить позивачу, а посилання експерта на наявність на фотознімках тріщин і прогарів у димарі суд оцінює критично, оскільки такі зображення на фото відсутні. В судовому засіданні встановлено, що в двохквартирному будинку [ADDRESS] , який на час виникнення пожежі належав [PERSON] та [PERSON] виникла пожежа 28.02.2024. Осередком виникнення пожежі було приміщення котельні квартири [ADDRESS] , на що вказав експерт Дрижак Я.І., а також вбачається з фототаблиці до звіту про причину виникнення пожежі та фотозображень наявних в висновку експерта №КСЕ-19/125-24/7062 від 25.10.2024 на яких зафіксовані значніші руйнування на частині домоволодіння [PERSON] , а саме в приміщенні котельні, та висновку експерта №КСЕ-19/125-24/7062 від 25.10.2024. Розмір матеріальної шкоди внаслідок пожежі 28.02.2024 для квартири [ADDRESS] становить 420 727,21 грн. Імовірною причиною виникнення пожежі в будинку [ADDRESS] є коротке замикання. Джерело запалювання та механізм виникнення пожежі не встановлено. За адресою: [ADDRESS] , встановлена приєднана потужність електроенергії за точкою розподілу 8 кВт, дозволена потужність 8 кВт. В частині житлового будинку, яка належить [PERSON] був встановлений електрокотел Ж7-КЕП-15 потужністю 15 кВт, що свідчить про встановлення більш потужного приладу ніж вказано в паспорті точки розподілу електричною енергії №180007766 від 01.01.2019 електрообладнання електрокотел 6 кВт (а.с.185, т.4). Таким чином враховуючи, що осередком виникнення пожежі є приміщення котельні відповідача суд приходить до висновку, що пожежа сталася саме з вини відповідача, оскільки обов`язок із забезпечення пожежної безпеки приватних житлових будинках покладається на їхніх власників. Отже, недотримання вимог пожежної безпеки в приміщенні котельні відповідача вказує на причинний зв`язок між збитками позивача та діями відповідача. Щодо моральної шкоди. Згідно ст. 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із пошкодженням її майна. Згідно ч. 1 ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка завдала, за наявності її вини. Пунктом 3 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 4 від 31 березня 1995 року «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» визначено, що під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Враховуючи, що через пожежу [PERSON] втратив частину свого майна, внаслідок чого позбавлений можливості користуватися ним, та на його відновлення потрібні як певні зусилля, так і час, що спричиняє додаткові незручності та створює дискомфорт у його житті, відповідач не вчиняв дій щодо відшкодування спричиненої шкоди та не сприяв зменшенню негативних наслідків пожежі, тобто позивач отримав душевні страждання, суд виходячи із засад розумності, виваженості та справедливості вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь позивача 10 000 грн. у відшкодування завданої моральної шкоди. Судові витрати. Згідно ч.1 ч.3 ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати, зокрема, пов`язані з проведенням експертизи. Згідно ч.ч.1,2 ст.141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: 1) у разі задоволення позову - на відповідача;2) у разі відмови в позові - на позивача; 3) у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Позивачем при подачі позову був сплачений судовий збір у розмірі 8 916,3 грн. за вимогу майнового характеру та 1 211,2 грн. за вимогу немайнового характеру. Відповідно до статті 141 ЦПК України, з відповідача на користь позивача належить стягнути витрати по сплаті судового збору пропорційно задоволених вимог в сумі 5 420,54 грн ((420 727,21 / 891 630 х 8 916,3) + 1 211,2). Також, позивачем були понесені витрати по оплаті вартості проведення експертних досліджень, а саме витрати за проведення комплексної судової будівельно-технічної та пожежно-технічної експертизи в розмірі 36 349,6 грн., вказані витрати підлягають відшкодуванню позивачу. Щодо витрат на правову допомогу, то представниками сторін під час судових дебатів заявлено клопотання з посиланням на норму ст. 141 ч. 8 ЦПК України щодо можливості подачі доказів про судові витрати протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду. У зв`язку з чим питання щодо відшкодування зазначених витрат на даний час судом не вирішується.

Outcome: partial