Jurisdiction: civil
Date: 2025-12-16 00:00:00

12.12.2024 [PERSON] звернувся до суду із позовом, у якому, уточнивши позовні вимоги (а.с. 89-90, том.2), просить поділити в натурі житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] між [PERSON] та [PERSON] відповідно до Варіанту №1 Висновку експертів за результатами проведення комісійної будівельно-технічної експертизи та оціночно-будівельної експертизи №C2060/03-2025 від 18.03.2025 року, виділивши в натурі: - [PERSON] приміщення житлового будинку: коридор 1-1 площею 3,20 кв.м., кладова 1-2 площею 2,10 кв.м., кухня 1-3 площею 9,30 кв.м., кімната 1-4 площею 10,90 кв.м., кімната 1-5 площею 15,00 кв.м., кімната 1-6 площею 8,80 кв.м., господарські будівлі: сарай Б, сарай В, вбиральня Г, що складає 55/100 ідеальних часток, припинити право спільної часткової власності з [PERSON] ; - [PERSON] приміщення житлового будинку: коридор 2-1 площею 2,40 кв.м., санвузол 2-2 площею 3,70 кв.м., кухня 2-3 площею 6,80 кв.м., коридор 2-4 площею 4,00 кв.м., кімната 2-5 площею 16,60 кв.м., кімната 2-6 площею 10,40 кв.м., кімната 2-7 площею 8,80 кв.м., кімната 2-8 площею 8,60 кв.м., господарські будівлі: погріб Д, сарай-гараж Е, що складає 45/100 ідеальних часток, припинити право спільної часткової власності з [PERSON] ; - стягнути з [PERSON] на користь [PERSON] 58755,00 гривень в рахунок грошової компенсації зменшення ідеальної частки у домоволодінні, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] . Просить стягнути з [PERSON] на користь [PERSON] понесені ним судові витрати. 15.04.2025 [PERSON] звернулася до суду із позовом до [PERSON] , у якому просить: - визнати за нею право власності на окремий об`єкт нерухомого майна, а саме на квартиру [ADDRESS] у житловому будинку з господарськими будівлями і спорудами [ADDRESS] (варіант №3 висновку), а саме на приміщення: кімната- пл. 15,0 кв.м. (1-5); коридор- пл. 2,4 кв.м. (2-1); санвузол- пл.3.7 кв.м., (2-2); кухня- пл.6,8 кв.м. (2-3); коридор- п.л.4.00 кв.м. (2-4); кімната- пл. 16,60 кв.м. (2-5); кімната- пл. 10,40 кв.м. (2-6); кімната- пл. 8,80 кв.м. (2-7); кімната- пл.8,60 кв.м. (2-8); сарай-гараж (літ. Е); - припинити право спільної часткової власності [PERSON] та [PERSON] на житловий будинок [ADDRESS] . Також просить стягнути із [PERSON] на її користь понесені судові витрати по сплаті судового збору та витрати на правничу допомогу. Короткий виклад доводів позову [PERSON] На обґрунтування свого позову [PERSON] вказав, що на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом, виданого 17 березня 2023 року державним нотаріусом Бердичівської державної нотаріальної контори Житомирської області він є власником 74/100 частин житлового будинку за адресою: [ADDRESS] . Відповідачка є власницею 26/100 частин житлового будинку за адресою: [ADDRESS] на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом, серія та номер: р. №2-347, виданого 24.12.2021 державним нотаріусом Бердичівської державної нотаріальної контори Житомирської області. Житловий будинок загальною площею 110,6 кв.м., житловою площею 79,1 кв.м., одноповерховий, має 7 житлових кімнат, з місцевим опаленням, водопостачанням, каналізацією та водовідведенням, газопостачанням та електропостачанням. До будинку належать господарські будівлі та споруди: сарай Б, сарай В, вбиральня Г, погріб Д, сарай- гараж [PERSON] ділянка, на якій він розташований не приватизована. Між ним та відповідачкою склалися неприязні стосунки і вона фактично перешкоджає йому користуватися належною йому часткою в будинку. Із наданого [PERSON] Висновку експертів за результатами проведення комісійної будівельно-технічної експертиз оціночно-будівельної експертизи №С2060/03-2025 від 18.03.2025 року - варіантом, який задовольняє інтереси та потреби кожного співвласників житлового будинку та який максимально відповідає фактичному користуванню передбачає виконання додаткових будівельних робіт для користування, в тому числі втручання в несучі конструктивні елементи та інженер їх ізольована системи загального користування є Варіант №1 Висновку експертів. Тому просить здійснити поділ будинку за цим варіантом. Короткий виклад доводів позову [PERSON] (зустрічного позову) На обґрунтування свого позову [PERSON] вказала, що [INFO] помер її чоловік [PERSON] . Після його смерті вова успадкувала: - 74/300 ідеальних частин житлового будинку [ADDRESS] , розташованого на неприватизованій земельній ділянці, яка належала [PERSON] , померлій [INFO] , спадкоємцем якої був її син [PERSON] , який прийняв спадщину, але не оформив своїх спадкових прав, а також 26/100 ідеальних частин цього є житлового будинку, яка належала спадкодавцю на підставі договору дарування, посвідченого 25.09.1985. Житловий будинок літ. А має житлову площу 79, кв. м., загальну площу 110,6 кв. м. До будинку належать господарські будівлі та споруди: прибудова а, житлова прибудова А1, сарай Б, сарай В вбиральня Г, погріб Д, сарай-гараж Е . [PERSON] належить на праві власності 148/300 ідеальних частин цього будинку. Спірний будинок був поділений ще у 1985 році після укладення договору дарування, посвідченого 25.09.1985, р. №1-2700 на дві ізольовані квартири з самостійними входами. Дана обставина підтверджується довідкою КП «Бердичівське МБТІ Житомирської обласної ради № 302 від 28.02.2025. Будь-яких спорів щодо володіння, користування чи розпорядження вказаним домоволодінням між співвласниками багато десятиліть не було. Впродовж кількох років її чоловік добудував ванну, коридор та житлову кімнату. Дозволи на таку добудову були отримані на підставі рішення виконкому Бердичівської міської ради від 20.02.1986 року № 143 та від 13.03.1986 року № 143. Загальна площа будинку збільшилася за рахунок будівництва житлової прибудови літ. А1 (приміщення 2-6 площею-10.4 м кв., приміщення 2-7 - 8.8 м кв.) та прибудови (літ.а) (приміщення 2-1 площею 2.4 м кв., приміщення 2-2 площею 3.7 м кв.) в 1986 році. Також на земельній ділянці побудовано сарай літ. В та сарай-гараж літ. Е до 1992р. У користуванні [PERSON] перебувають приміщення житлового будинку: №№2-1-2.4 м.кв., №№2-2 - 3.7 м.кв., №№2-3 - 6.8 м.кв., №№ 2-4 -4.0 м.кв., №№2-5 16.6 м.кв, №№2-6 - 10.4 м.кв., №№2-7 - 8.8 м.кв., No 2-8 - 8.6 м.кв., загальною площею 61.3 м.кв., житловою площею - 44.4 м.кв., а також сарай-гараж літ.Е. У користуванні [PERSON] перебувають приміщення житлового будинку: №№ 1-1 -3.2 м.кв., №№ 1-2 - 2.1 м.кв., №№1-3- 9.3 м.кв., №№1-4- 10.9 м. кв., №№ 1-5 15.0 м.кв., № 1-6 8.8 м.кв., загальною площею 49,3 м.кв., житловою площею 34.7 м.кв. Сарай літ. Б, сарай літ. В, вбиральня літ. Г, погріб літ. Д в спільному користуванні обох власників. Станом на час подання позовної заяви виникли неприязні стосунки із відповідачем, який вважає, що вона незаконно володіє і користується частиною житлового будинку із господарськими будівлями і спорудами, що і спонукали її звернутись до суду. З метою визначення реальної вартості житлового будинку з господарськими будівлями і спорудами, визначення його варіантів поділу вона звернулась до експерта для призначення судової будівельно-технічної експертизи. Експертом проведено обстеження домоволодіння та згідно з висновком № С2060/03-2025 від 18.03.2025 р. встанволено, що будинок фактично розділений на дві частини і складається з двох ізольованих квартир, які мають окремі входи будинок. За результатами проведення комісійної будівельно технічної оціночно-будівельної експертизи запропоновано три варіанти поділу будинковолодіння. Із запропонованих експертом варіантів поділу будинку, просить поділити будинок за варіантом висновку експерта № 3. Заперечення на позов Відзив на первісний позов [PERSON] не подавала. У письмових поясненнях вказала, що позов не визнає. Зазначила, що у позовній заяві невірно викладені обставини щодо власності будинку. Ій належить 74/300 та 26/100 частки будинку, а [PERSON] належить 148/300 частки цього будинку. У відзиві на зустрічний позов [PERSON] - [PERSON] просив відмовити у задоволенні зустрічного позову із тих підстав, що обраний [PERSON] спосіб - про визнання права власності на окремий об?єкт нерухомого майна захисту не є належним у спірних правовідносинах. Крім того, окремі об?єкти нерухомого майна: квартира [ADDRESS] та квартира [ADDRESS] не оформлені юридично, окремі поштові адреси не присвоєні. Заяви, клопотання, процесуальні дії у справі Ухвалою від 03.02.2025 суд прийняв до розгляду та відкрив провадження у справі за позовом [PERSON] до [PERSON] про поділ нерухомого майна, припинення права спільної часткової власності Ухвалою суду від 22.04.2025 цивільну справу № 274/9632/24 за позовом [PERSON] до [PERSON] про поділ майна та припинення права спільної часткової власності об`єднано в одне провадження із справою № 274/2608/25 за позовом [PERSON] до [PERSON] про визнання права приватної власності на окремий об`єкт нерухомого майна та припинення права спільної часткової власності. Ухвалою суду від 11.06.2025 суд прийняв до розгляду заяву із уточненими позовними вимогами [PERSON] . Протокольною ухвалою від 07.08.2025 суд закрив підготовче провадження, справу призначив до судового розгляду по суті. У судовому засіданні позивач-відповідач [PERSON] та його представник адвокат Романюк О.В. наполягали на задоволенні первісного позову про поділ будинку за першим варіантом поділу будинку згідно із висновком експерта. [PERSON] пояснив, що кімната 1-5 перебувала у користуванні його батьків та її ніколи використовувала відповідачка. Він погоджується на сплату грошових коштів за переполучену частку. У судовому засіданні відповідачка-позивачка [PERSON] та її представник адвокат Мусевич А.І. підтримали зустрічний позов. [PERSON] пояснила, що вона та чоловік здійснили добудову до частки будинку, яку батьки відповідача та її чоловіка подарувала чоловікові. Їх частка будинку та частка будинку уже покійних батьків відповідача має окремі входи. Кімната 1-5 була у користуванні батьків відповідача. Оскільки вона та чоловік доглядали за батьками, вважає, що буде справедливим, щоб кімната 1-5 відійшла їй у власність. Входу у кімнату 1-5 з її частки будинку немає. Вона готова сплатити грошові кошти за переполучену частку у праві власності. Фактичні обставини, встановлені судом Суд встановив, що 17.03.2023, державним нотаріусом Бердичівської державної нотаріальної контори Житомирської області [PERSON] видано свідоцтво про право на спадщину на від 74/100 частини житлового будинку, номер [ADDRESS] , розташованого на неприватизованій земельній ділянці після [PERSON] , 1924 року народження, яка померла [INFO] (а.с. 12). Вказана частина житлового будинку належала спадкодавиці на підставі договору про надання у безстрокове користування земельної ділянки для будівництва індивідуального житлового нотаріальною конторою 28.05.1957 року, р. № 3801. Акту прийому-передачі, будинку, посвідченого Бердичівською державною затвердженого рішенням виконкому Бердичівської міської ради від 22.03.1962 року № 129, зареєстрованого Бердичівським міжміським бюро технічної інвентаризації в реєстровій книзі № 14, р. № 3220. Житловий будинок літ. А має житлову площу 79,1 кв.м., загальну площу 110,6 кв.м. До будинку належать господарські будівлі та споруди: сарай Б, сарай В, вбиральня Г, погріб Д, сарай-гараж Е (а.с. 12, том 1). Згідно із витягом із державного реєстру речових прав на нерухоме майно за [PERSON] на підставі свідоцтва про право на спадщину від 16.03.2023 зареєстровано право власності на 148/300 частки житлового будинку, номер [ADDRESS] . Житловий будинок літ. А має житлову площу 79,1 кв.м., загальну площу 110,6 кв.м. До будинку належать господарські будівлі та споруди: сарай Б, сарай В, вбиральня Г, погріб Д, сарай-гараж Е (а.с. 14, том 1). 24.12.2021 державним нотаріусом Бердичівської державної нотаріальної контори Житомирської області Янковенко Любові Олексіївні видано свідоцтво про право на спадщину на 74/300 частини житлового будинку, номер [ADDRESS] , розташованого на неприватизованій земельній ділянці після [PERSON] . Вказана частина житлового будинку належала [PERSON] , яка померла [INFO] , спадкоємцем якої був син [PERSON] , який спадщину прийняв, але спадкових прав не оформив, на підставі договору про надання у безстрокове користування земельної ділянки для будівництва індивідуального житлового нотаріальною конторою 28.05.1957 року, р. № 3801. Акту прийому-передачі, будинку, посвідченого Бердичівською державною затвердженого рішенням виконкому Бердичівської міської ради від 22.03.1962 року №e 129, зареєстрованого Бердичівським міжміським бюро технічної інвентаризації в реєстровій книзі № 14, р. № 3220. Житловий будинок літ. А має житлову площу 79,1 кв.м., загальну площу 110,6 кв.м. До будинку належать господарські будівлі та споруди: сарай Б, сарай В, вбиральня Г, погріб Д, сарай-гараж Е (а.с. 10, том 2). Крім того, 24.12.2021 державним нотаріусом Бердичівської державної нотаріальної контори Житомирської області Янковенко Любові Олексіївні видано свідоцтво про право на спадщину на 26/100 частини житлового будинку, номер [ADDRESS] , розташованого на не приватизованій земельній ділянці після [PERSON] . Вказана частина житлового будинку належала [PERSON] на підставі договору дарування, посвідченого 25.09.1985 року (а.с. 9, том 2). Житловий будинок літ. А має житлову площу 79,1 кв.м., загальну площу 110,6 кв.м. До будинку належать господарські будівлі та споруди: сарай Б, сарай В, вбиральня Г, погріб Д, сарай-гараж Е. Згідно із витягами із державного реєстру речових прав на нерухоме майно за [PERSON] на підставі свідоцтв про право на спадщину від 24.12.2021 зареєстровано право власності на 26/100 та 74/300 частки житлового будинку, номер [ADDRESS] . Житловий будинок літ. А має житлову площу 79,1 кв.м., загальну площу 110,6 кв.м. До будинку належать господарські будівлі та споруди: сарай Б, сарай В, вбиральня Г, погріб Д, сарай-гараж Е (а.с. 14-15, том 2). Згідно із повідомленням Відділу № 2 Управління надання адміністративних послуг Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області від 27.05.2025 станом на 1 січня 2013 року, земельна ділянка, яка розташована за адресою: [ADDRESS] , не обліковується, державний акт на право власності на вказану земельну ділянку не видавався (а.с. 17). Відповідно до довідки КП «Бердичівське МБТІ» від 17.06.2024 станом на 31.12.2012 р. за наявними даними паперових носіїв право власності на житловий будинок [ADDRESS] зареєстрований: - за гр. [PERSON] - 74/100 ідеальних частин в м. Бердичеві житлового будинку на підставі договору про надання у безстрокове користування земельною ділянкою для будівництва житлового будинку посвідченого Бердичівською держнотконторою від 28.05.1957 р р № 3801, акта прийомки затверджений рішенням виконкому Бердичівської міської ради від 22.03.1962 р № 129; - За [PERSON] - 26/100 ідеальних частин житлового будинку на підставі договору дарування посвідченого Бердичівською держнотконтрою 25.09.1985 p № 1-2700. Станом на 23.05.2024 загальна площа будинку літ. А 110,6 кв.м., житлова площа 79,1 кв.м. Загальна площа будинку збільшилась в зв`язку з будівництвом житлової прибудови літ. А1( приміщення 2-6 площею 10,4кв.м., приміщення 2-7 площею-8,8 кв.м) та прибудови літ. а1 (приміщення 2-1 площею 2,4 кв. м.,приміщення 2-2 площею 3,7 кв.м.) в 1986 році відповідно до постанови Кабінету Міністрів України № 1127 від 25.12.2015р «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» для об`єктів, що побудовані до 5 серпня 1992 р здачі в експлуатацію не передбачено. На земельній ділянці побудовано сарай літ. В та сарай гараж літ. Е до 1992р відповідно до постанови Кабінету Міністрів України № 1127 від 25.12.2015р « Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» для об`єктів, що побудовані до 5 серпня 1992 р здачі в експлуатацію не передбачено (а.с. 18, том 1). Згідно із технічним паспортом на будинок загальна площа будинку літ. А 110,6 кв.м., житлова площа 79,1 кв.м.. По групі приміщень № 1 - кімнати 1 - коридор, 2 - кладова, 3 - кухня, 4, 5, 6, кімнати, загальна площа 49,3 кв. м. По групі приміщень № 2 кімнати: 1 - коридор, 2 - санвузол, 3 - кухня, 4 - коридор, 5, 6,7,8 - кімнати, загальна площа 61,3 кв.м. До житлового будинку належать: прибудови а та а-1, сарай Б, сарай В, вбиральня Г, погріб Д, сарай-гараж Е (а.с. 22, том 1). Відповідно до висновку експертів від 18.03.2025 № С22060/03-2025 дійсна (ринкова) вартість житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами за адресою: [ADDRESS] , на дату проведення дослідження без врахування земельного компоненту становить: 1 410 500 (один мільйон чотириста десять тисяч п`ятсот) гривень 00 копійок. Дійсна (ринкова) вартість житлового будинку з господарськими будівлями за адресою: [ADDRESS] , в складі, що є спільною частковою власністю [PERSON] 148/300 частки (2/3 від 74/100) та [PERSON] 152/300 частки (1/3 від 74/100 та окремо 26/100) у цінах на дату проведення дослідження, без врахування земельного компоненту становить: 1 035 300 (один мільйон тридцять п`ять тисяч триста гривень) в тому числі: 148/300 частки становить: 510 748 (п`ятсот десять тисяч сімсот сорок вісім) гривень 00 копійок; 152/300 частки становить: 524 552 (п`ятсот двадцять чотири тисячі п`ятсот п`ятдесят дві) гривні 00 копійок. Дійсна (ринкова) вартість приміщень, що були побудовані у 1986 році відповідно до даних технічного паспорту від 23.05.2024, а саме: прибудови (літ. «а1»), яка складається з коридору № 2-1 (площею 2,4 кв.м) та санвузла № 2-2 (площею 3,7 кв.м), житлової прибудови (літ. «А1»), що складається з кімнати № 2-6 (площею 10,4 кв.м) та кімнати № 2-7 (площею 8,8 кв.м) за адресою: [ADDRESS] , в цінах на дату проведення дослідження, становить: 300 408 (триста тисяч чотириста вісім) гривень 00 копійок. Здійснити поділ житлового будинку з господарськими будівлями, які розташовані за адресою: [ADDRESS] , відповідно до часток співвласників в розмірі 148/300 та 152/300, вбачається технічно можливим, за умови відступу від часток співвласників. На розгляд пропонуються технічно можливі варіанти поділу житлового будинку розроблені із відступом від часток співвласників, із зазначенням: розміру частки по вартості, що становлять приміщення житлового будинку та господарські будівлі, які пропонуються виділити кожному із співвласників; розміру компенсації у зв`язку з відхилення від розміру часток співвласників; переліку необхідних будівельних робіт в будинку для забезпечення ізольованого користування приміщеннями, які пропонується виділити співвласникам, які викладено у дослідницькій частині в таблицях: № 26 (Варіант 1) і зображено на рисунках №№ [NUMBER] ; № 27 (Варіант 2) і зображено на рисунках №№ [NUMBER] ; № [NUMBER] (Варіант 3) і зображено на рисунках №№ 15-16. У запропонованих варіантах №№ 1-2 поділу житлового будинку, приміщення житлового будинку, які пропонується надати співвласникам фактично є ізольованими, не потребують виконання додаткових будівельних робіт для їх ізольованого користування, в тому числі втручання в несучі конструктивні елементи житлового будинку та інженерні системи загального користування і відповідає фактичному порядку користуванню приміщеннями житлового будинку. При цьому пропонуються із відступом від вимог нормативно-правових актів у галузі будівництва. Запропоновані варіанти поділу житлового будинку з господарськими будівлями, які розташовані за адресою: [ADDRESS] , розроблені із відхиленням від розміру ідеальних часток співвласників, у зв`язку із чим, у варіанті: № 1, [PERSON] повинен компенсувати (сплатити) [PERSON] грошову суму у розмірі 58 755 гривень; № 2, [PERSON] повинен компенсувати (сплатити) [PERSON] грошову суму у розмірі 149 147 гривень; № 3. [PERSON] повинна компенсувати (сплатити) [PERSON] грошову суму у розмірі 7272 гривень. Здійснити виділ квартири [ADDRESS] , в окремий об`єкт нерухомого майна (з господарськими будівлями та спорудами) для [PERSON] з урахуванням її частки у праві спільної часткової власності та приміщень, які були побудовані у 1986 році відповідно до даних технічного паспорту від 23.05.2024, а саме: прибудови (літ. «а1»), що складається з коридору № 2-1 (площею 2,4 кв.м) та санвузла № 2-2 (площею 3,7 кв.м), житлової прибудови (літ. «А1»), яка складається з кімнати № 2-6 (площею 10,4 кв.м) та кімнати № 2-7 (площею 8,8 кв.м), є технічно можливим, за умови відступу від часток співвласників та вимог нормативно- правових актів. За варіантом № 1 експерти пропонують виділити [PERSON] (148/300 частки) кімнати: 1-1 - Коридор, площею 3,20 кв м; 1-2 Кладову, площею 2,10 кв. м; 1-3 - Кухню, площею 9,30 кв. м; 1-4 Кімнату, площею 10,90 кв. м; 1-5 - Кімнату, площею 15,00 кв.м., 1-6 - Кімната, площею 8,80 кв. м., та господарські будівлі: Б - сарай, В - Сарай та Г - Вбиральню, що складає 55/100 частки та на 58 755 грн більше. [PERSON] (152/300 частки) експерти пропонують виділити: 2-1 - Коридор, площею 2.40 кв.м, 2-2 - Санвузол, площею 3,70 кв. м, 2-3 Кухня, площею 6,80 кв.м.; 2-4 - Коридор, площею 4,00 кв.м; 2-5 Кімната площею 16,60 кв.м., 2-6 Кімната площею 10,4 кв.м., 2-7 Кімната площею 8,8 кв.м., 2-8 Кімната площею 8,6 кв.м., та господарські будівлі: Д- погріб, Е Сарай-гараж, що складає 45/100 частки та на 58 755 грн менше. За варіантом поділу № 3 експерти пропонують виділити [PERSON] (148/300 частки) кімнати: 1-1 - Коридор, площею 3,20 кв м; 1-2 Кладову, площею 2,10 кв. м; 1-3 - Кухню, площею 9,30 кв. м; 1-4 Кімнату, площею 10,90 кв. м; 1-6 - Кімната, площею 8,80 кв. м., та господарські будівлі: Б - сарай, В Сарай, Д - погріб та Г - Вбиральню, що складає 49/100 частки та на 7272 грн більше. [PERSON] (152/300 частки) експерти пропонують виділити: 1-5 - кімнату, площею 15,00 кв.м., 2-1 - Коридор, площею 2.40 кв.м, 2-2 - Санвузол, площею 3,70 кв. м, 2-3 Кухню, площею 6,80 кв.м.; 2-4 - Коридор, площею 4,00 кв.м; 2-5 Кімнату площею 16,60 кв.м., 2-6 Кімната площею 10,4 кв.м., 2-7 Кімнату площею 8,8 кв.м., 2-8 Кімнату площею 8,6 кв.м., та господарську будівлю Е Сарай-гараж, що складає 51/100 частки та на 7272 грн менше. Для забезпечення ізольованого користування приміщеннями за запропонованим варіантом № 3, пропонуються наступні ремонтно-будівельні роботи: між житловою кімнатою № 1-5 (площею 15,0 кв.м) та коридором № 2-4 (площею 4.0 кв.м) пробити новий дверний проріз з подальшим влаштуванням внутрішнього дверного блоку із штукатуренням укосів; між житловою кімнатою № 1-4 (площею 10,9 кв.м) та житловою кімнатою № 1-5 (площею 15,0 кв.м) демонтувати дверний блок з подальшим закладанням дверного прорізу із штукатуренням з обох сторін, та для відповідності вимогам будівельних норм, необхідно провести наступні ремонтно- будівельні роботи: між коридором № 1-1 (площею 3,2 кв.м) та кухнею № 1-3 (площею 6,8 кв.м) демонтувати частину перегородки; в зовнішній стіні правого фасаду, в коридорі № 2-1 (площею 2,4 кв.м) демонтувати частину стіни, та влаштувати нову стіну з дверним прорізом, яка забезпечить глибину тамбура в розмірі не менше 1,5 м; до зовнішньої стіни правого фасаду, коридору № 2-1 (площею 2,4 кв.м) влаштувати сходи; в житловій кімнаті № 2-7 (площею 8,8 кв.м) передбачити заходи щодо зміни функціонального призначення з житлової кімнати на кухню (влаштування систем вентиляції, каналізації, водопостачання, газопостачання та ін.); в кухні № 2-3 (площею 6,8 кв.м) передбачити заходи щодо зміни функціонального призначення з кухні на суміщений санвузол (влаштування систем вентиляції, каналізації, водопостачання, та ін.); між житловою кімнатою № 1-4 (площею 10,9 кв.м) та житловою кімнатою № 1-6 (площею 8,8 кв.м) демонтувати суміжну перегородку; в житловій кімнаті № 1-4 (площею 10,9 кв.м) передбачити заходи щодо влаштування електрифікованої кухні-ніші (влаштування систем електропостачання, каналізації, водопостачання, примусової вентиляції та ін.); влаштувати нову перегородку з дверним прорізом, яка розділить кухню № 1-3 (площею 9,3 кв.м) в частках: 27/100 та 73/100, з відповідним функціональним призначенням: тамбур та суміщений санвузол, у суміщеному санвузлі передбачити заходи щодо влаштування систем вентиляції, каналізації, водопостачання, та ін (а.с. 58, зворот). Застосовані норми права, позиція суду За змістом ст. ст. 355, 356, 357 ЦК України майно, що є у власності двох або більше осіб (співвласників), належить їм на праві спільної власності (спільне майно). Майно може належати особам на праві спільної часткової або на праві спільної сумісної власності. Власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю. Частки у праві спільної часткової власності вважаються рівними, якщо інше не встановлено за домовленістю співвласників або законом. Відповідно до ст. 367 ЦК України майно, що є у спільній частковій власності, може бути поділене в натурі між співвласниками за домовленістю між ними. У разі поділу спільного майна між співвласниками право спільної часткової власності на нього припиняється. Договір про поділ нерухомого майна, що є у спільній частковій власності, укладається у письмовій формі і підлягає нотаріальному посвідченню. У постанові від 12 грудня 2018 року у справі № 442/7505/14-ц Касаційний цивільний суд у складі Верховного Суду виснував, що спільна часткова власність є специфічною конструкцією, оскільки існує: (а) множинність суб`єктів. Для права власності характерна наявність одного суб`єкта, якому належить відповідне майно (наприклад, один будинок - один власник). Навпаки, спільна часткова власність завжди відзначається множинністю суб`єктів (наприклад, один будинок - два співвласники); (б) єдність об`єкта. Декільком учасникам спільної часткової власності завжди належить певна сукупність майна. Причому право спільної часткової власності може стосуватися як подільних / неподільних речей, так і майнових прав та обов`язків. Відповідно до частин першої, другої статті 358 ЦК України право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їхньою згодою. Співвласники можуть домовитися про порядок володіння та користування майном, що є їхньою спільною частковою власністю. Згідно зі статтею 361 ЦК України співвласник має право самостійно розпоряджатися своєю часткою у праві спільної часткової власності. Аналіз статті 361 ЦК України дозволяє зробити висновок, що об`єктом розпорядження співвласника є частка у праві спільної часткової власності, а не частка у майні. Тобто право самостійного розпорядження часткою у праві власності, не є тотожним розпорядженню частиною майна. Частка в праві спільної часткової власності, що належить кожному зі співвласників, виступає не як частина речі й не як право на частину речі, а як частина права на всю річ як єдине ціле. Тобто право спільної часткової власності поширюється на все спільне майно, а частка в праві спільної часткової власності не стосується частки майна. Частиною третьою статті 358 ЦК України встановлено, що кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності. У разі неможливості цього він має право вимагати від інших співвласників, які володіють і користуються спільним майном, відповідної матеріальної компенсації. Відповідно до статті 364 ЦК України співвласник має право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності. У разі виділу співвласником у натурі частки із спільного майна для співвласника, який здійснив такий виділ, право спільної часткової власності на це майно припиняється. Така особа набуває право власності на виділене майно, і у випадку, встановленому законом, таке право підлягає державній реєстрації. Порядок поділу спільного майна встановлено у статтях 367 та 372 ЦК України. Статтею 367 ЦК України визначено, що майно, яке є у спільній частковій власності, може бути поділене в натурі між співвласниками за домовленістю між ними. У разі поділу спільного майна між співвласниками право спільної часткової власності на нього припиняється. За статтею 372 ЦК України у разі поділу майна, що є у спільній сумісній власності, вважається, що частки співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між ними або законом. За рішенням суду частка співвласника може бути збільшена або зменшена з урахуванням обставин, які мають істотне значення. У разі поділу майна між співвласниками право спільної сумісної власності на нього припиняється. За змістом частини третьої статті 14 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» у разі поділу об`єкта нерухомого майна або виділу з нього частки формується нова реєстраційна справа з відкриттям відповідного розділу в Державному реєстрі прав. Відповідно до ч. 4 ст. 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. У пп. 6.19.-6.25 Постанови від 23 квітня 2025 року у справі № 357/3145/20 Велика Палати Верховного Суду дійшла таких висновків: «6.19.1 У результаті поділу нерухомого майна, що є у спільній частковій власності, кожному із співвласників потрібно визначити окрему площу, яка має складати окремий об`єкт нерухомого майна в розумінні статті 181 ЦК України, а щодо житлових приміщень - також з врахуванням вимог частини першої статті 379 ЦК, частини першої статті 50 Житлового кодексу України. 6.19.2 Поділ спільного майна відрізняється від виділу частки співвласника або припинення його права на частку в спільному майні тим, що у разі поділу майна кожному співвласнику виділяється майно в натурі і право спільної власності припиняється. Натомість у разі виділу частки зі спільного майна право спільної часткової власності припиняється лише для того учасника, якому ця частка виділяється в натурі, а для інших співвласників режим спільної часткової власності на решту майна зберігається. 6.19.3 Із цього також можна зробити висновок, що за наявності лише двох співвласників майна між ними проводиться поділ, оскільки при визначенні частки одного зі співвласників у натурі частка іншого визначається також і зміні в подальшому не підлягає. У такому випадку суд має зазначити розмір виокремлених частин колишнього спільного майна для обох сторін та визначити конкретні окремі об`єкти нерухомого майна, що утворилися у результаті його поділу та належать позивачеві та відповідачеві. 6.19.4 Натомість за наявності трьох і більше співвласників майна при визначенні в судовому порядку частки в натурі одного з них (виділ частки) розмір часток інших співвласників (відповідачів) не визначається. У цьому випадку суд, застосовуючи приписи статті 364 ЦК України, має виділити та зазначити у своєму рішенні індивідуально визначене майно (колишня частка у праві спільної власності) позивача та залишити решту майна у спільній власності інших відповідачів, які в подальшому, за бажанням, можуть поділити це майно добровільно на власний розсуд або в судовому порядку. 6.20. Поділ нерухомого майна, що перебуває у спільній частковій власності, є можливим, якщо кожній зі сторін буде виділено нерухоме майно, яке за розміром відповідає розміру часток співвласників у праві власності. Якщо поділ технічно можливий, але з відхиленням від розміру ідеальних часток співвласників, то з урахуванням конкретних обставин поділ (виділ) може бути проведений зі зміною ідеальних часток і присудженням грошової компенсації співвласнику, частка якого зменшилась. 6.21. Оскільки учасники спільної часткової власності мають рівні права стосовно спільного майна пропорційно своїй частці в ньому, суд, здійснюючи поділ майна в натурі (виділ частки), повинен передати співвласнику частки жилого будинку та нежилих будівель, яка відповідає розміру й вартості його частки, якщо це можливо без завдання неспівмірної шкоди господарському призначенню будівлі. Під неспівмірною шкодою господарського призначення слід розуміти суттєве погіршення технічного стану жилого будинку, перетворення в результаті переобладнання жилих приміщень у нежитлові, надання в рахунок частки приміщень, які не можуть бути використані як житлові через невеликий розмір площі або через неможливість їх використання (відсутність денного світла тощо). 6.22. У тих випадках, коли в результаті поділу співвласнику передається частина жилого будинку, яка перевищує його частку, суд стягує з нього відповідну грошову компенсацію і зазначає в рішенні про зміну часток у праві власності на будинок. Аналогічний висновок викладений у постанові Верховного Суду України від 03 квітня 2013 року у справі № 6-12цс13. 6.23. При цьому, вирішуючи питання поділу спільного майна або виділення частки з нього, суди повинні пам`ятати, що визначальним для цього є не усталений співвласниками порядок користування будинком, а розмір їх часток та технічна можливість поділу будинку відповідно до цих часток. 6.24. Крім того, слід пам`ятати, що згідно з частинами четвертою та п`ятою статті 357 ЦК України співвласник житлового будинку, іншої будівлі, споруди може зробити у встановленому законом порядку за свій рахунок добудову (прибудову) без згоди інших співвласників, якщо це не порушує їхніх прав. Така добудова (прибудова) є власністю співвласника, який її зробив, і не змінює розміру часток співвласників у праві спільної часткової власності. Поліпшення спільного майна, які можна відокремити, є власністю того з співвласників, який їх зробив, якщо інше не встановлено домовленістю співвласників. 6.25. Отже, добудови, прибудови або будь-які поліпшення житлового будинку, які зробив один із його співвласників без згоди іншого (інших), не можуть впливати на розмір часток співвласників при поділі цього будинку, а відтак і їх вартість, проте, якщо це технічно можливо, залишаються у володінні того, хто їх збудував.» Вирішуючи спір, суд, з урахуванням зазначених вище правових висновків Великої Палати Верховного Суду, доходить висновку про задоволення позову [PERSON] та поділ будинку за запропонованим варіантом № 1 висновку експертів. Визначаючи поділ будинку за цим варіантом, суд зважає, що [PERSON] обрано ефективний спосіб захисту прав, а це поділ будинку та крім того, внаслідок поділу за варіантом № 1 висновку експерта не передбачається проведення будь-яких будівельних робіт сторонами, оскільки виділені приміщення є ізольованими, не потребують виконання додаткових будівельних робіт для їх ізольованого користування, в тому числі втручання в несучі конструктивні елементи житлового будинку та інженерні системи загального користування і відповідає фактичному порядку користуванню приміщеннями житлового будинку. До того ж житлова кімната 1-5, про яку фактично йде спір, перебуває у користуванні [PERSON] . При такому поділі у власності [PERSON] буде 4 житлові кімнати, з урахуванням добудовоних 2 кімнат, а у власності [PERSON] - 3 житлові кімнати. Суд зазначає, що запропоновані у висновку експерта варіанти поділу будинку не включають у площу та вартість ті будівлі, добудову яких за життя здійснено співвласником [PERSON] , після якого майно успадкувала [PERSON] . Щодо позовних вимог [PERSON] , то у їх задоволенні суд відмовляє, виходячи із такого. [PERSON] заявлено позов про визнання за нею права власності на окремий об?єкт нерухомого майна - квартиру [ADDRESS] у житловому будинку з господарськими будівлями і спорудами [ADDRESS] (варіант №3 висновку), а саме на приміщення: кімната- пл. 15,0 кв.м. (1-5); коридор- пл. 2,4 кв.м. (2-1); санвузол- пл.3.7 кв.м.(2-2); кухня- пл.6,8 кв.м. (2-3); коридор- п.л.4.00 кв.м. (2-4); кімната- пл. 16,60 кв.м. (2-5); кімната- пл. 10,40 кв.м. (2-6); кімната- пл. 8,80 кв.м. (2-7); кімната- пл.8,60 кв.м. (2-8); сарай-гараж (літ. Е). Проте суд зазначає, що за наявними у справі матеріалами інвентаризаційної справи квартира [ADDRESS] , коридором (2-1); санвузолом (2-2); кухнею (2-3); коридором - (2-4); кімнатою (2-5); кімнатою (2-6); кімнатою (2-7); кімнатою (2-8) не зареєстрована та окремі об?єкти нерухомого майна - квартира [ADDRESS] та квартира [ADDRESS] спірного будинковолодіння не оформлені, окремі поштові адреси не присвоєні. Між колишніми співвласниками було фактично погоджено користування будинком, який мав окремі входи, про що відображено у технічному паспорті ( по групі приміщень № 1: кімнати 1 - коридор, 2 - кладова, 3 - кухня, 4, 5, 6, кімнати, загальна площа 49,3 кв. м; по групі приміщень № 2: 1 - коридор, 2 - санвузол, 3 - кухня, 4 - коридор, 5, 6,7,8 - кімнати, загальна площа 61,3 кв.м). Велика Палата Верховного Суду неодноразово зазначала, що застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від виду та змісту правовідносин, які виникли між сторонами, від змісту права чи інтересу, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення, невизнання або оспорення. Такі право чи інтерес мають бути захищені судом у спосіб, який є ефективним, тобто таким, що відповідає змісту відповідного права чи інтересу, характеру його порушення, невизнання або оспорення та спричиненим цими діяннями наслідкам (подібні висновки викладені у постановах Великої Палати Верховного Суду від 05 червня 2018 року у справі № 338/180/17, від 11 вересня 2018 року у справі № 905/1926/16, від 30 січня 2019 року у справі № 569/17272/15-ц, від 11 вересня 2019 року у справі № 487/10132/14-ц, від 06 квітня 2021 року у справі № 925/642/19). Водночас застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту права чи інтересу, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення, невизнання або оспорення. Такі право чи інтерес мають бути захищені судом у спосіб, який є ефективним, тобто таким, що відповідає змісту відповідного права чи інтересу, характеру його порушення, невизнання або оспорення та спричиненим цими діяннями наслідкам. Спосіб захисту порушеного права або інтересу має бути таким, щоб у позивача не виникала необхідність повторного звернення до суду (постанова Великої Палати Верховного Суду від 19 жовтня вересня 2022 року у справі910/14224/20). Неправильно обраний спосіб захисту зумовлює прийняття рішення про відмову в задоволенні позову незалежно від інших встановлених судом обставин (постанова Великої Палати Верховного Суду від 29 вересня 2020 року у справі № 378/596/16-ц). У п.п. 7.7. Постанови від 23 квітня 2025 року у справі № 357/3145/20 Велика Палата Верховного Суду конкретизувала висновок, викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 20 листопада 2019 року у справі № 344/8200/14-ц, полягає у тому, що: - у результаті поділу нерухомого майна, що є у спільній частковій власності, кожному зі співвласників потрібно визначити окрему площу, яка має складати окремий об`єкт нерухомого майна в розумінні статті 181 ЦК України, а щодо житлових приміщень - також з урахуванням вимог частини першої статті 379 ЦК України, частини першої статті 50 Житлового кодексу України; - поділ спільного майна відрізняється від виділу частки співвласника або припинення його права на частку в спільному майні тим, що в разі поділу майна кожному співвласнику виділяється майно в натурі і право спільної власності припиняється. Натомість у разі виділу частки зі спільного майна право спільної часткової власності припиняється лише для того учасника, якому ця частка виділяється в натурі, а для інших співвласників режим спільної часткової власності на решту майна зберігається; -за наявності лише двох співвласників майна між ними проводиться поділ, оскільки при визначенні частки одного зі співвласників у натурі частка іншого визначається також і зміні в подальшому не підлягає. У такому випадку суд має зазначити розмір виокремлених частин колишнього спільного майна для обох сторін та визначити конкретні окремі об`єкти нерухомого майна, що утворилися у результаті його поділу та належать позивачеві та відповідачеві; - за наявності трьох і більше співвласників майна при визначенні в судовому порядку частки в натурі одного з них (виділ частки) розмір часток інших співвласників (відповідачів) не визначається. У цьому випадку суд, застосовуючи приписи статті 364 ЦК України, має виділити та зазначити у своєму рішенні індивідуально визначене майно (колишня частка у праві спільної власності) позивача та залишити решту майна у спільній власності інших відповідачів, які в подальшому за бажанням можуть поділити це майно добровільно на власний розсуд або в судовому порядку; - винятком із цього правила є випадки, коли всі співвласники або всі, крім одного, бажають поділу майна. У такому випадку суд має визначити частки всіх співвласників та провести поділ майна із зазначенням у резолютивній частині рішення конкретних окремих об`єктів нерухомого майна, що утворилися у результаті його поділу та належать кожному з колишніх співвласників. У цьому разі право спільної власності припиняється. Тобто ефективним способом захисту прав, які виникають між двома співвласниками житлового будинку є саме поділ житлового будинку із визначенням судом виокремлених частин колишнього спільного майна для обох сторін та визначення конкретних окремих об`єктів нерухомого майна, що утворилися у результаті його поділу та належать позивачеві та відповідачеві. Суд зазначає, що позовних вимог про поділ житлового будинку [PERSON] не заявляла. Як зазначено вище, [PERSON] фактично заявила позов про визнання за нею права власності на неіснуючу квартиру [ADDRESS] спірного житлового житловому будинку. Тому, через обрання неефективного способу захисту, позовні вимоги [PERSON] задоволенню не підлягають. Розподіл судових витрат Відповідно до положень ч. 1 та ч. 2 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: у разі задоволення позову - на відповідача; у разі відмови в позові - на позивача. Оскільки суд задовольнив повністю позовні вимоги [PERSON] , відповідно компенсує йому за рахунок відповідачки сплачений ним судовий збір - 1% від ціни позову, що складає 14 105 гривень. Судові витрати [PERSON] суд залишає за нею, оскільки у задоволенні її позову відмовлено.

Outcome: approved