Jurisdiction: civil
Date: 2025-12-11 00:00:00

Зміст позовних вимог та позиції учасників справи Позивач звернувся до суду із позовом, в якому просить визначити\~ їй, [PERSON] додатковий строк в три місяці, для прийняття спадщини за заповітом, що відкрилася після смерті [PERSON] , який помер [INFO] , визнавши причини його пропуску поважними. Позовні вимоги мотивовані тим, що [INFO] помер [PERSON] , який постійно проживав в с.Кременчуки, Хмельницького району Хмельницької області. Після його смерті відкрилась спадщина на квартиру [ADDRESS] , яка належить спадкодавцю на підставі Свідоцтва на право власності на житло № [NUMBER] від 04.06.2002, виданого комісією по приватизації при Красилівській районній держадміністрації. Зазначає, що оскільки вона не являлась спадкоємцем за законом після смерті [PERSON] , вона не зверталась до нотаріальних органів з приводу прийняття чи оформлення спадщини. Вказує, що за життя [PERSON] вона проживала з останнім по сусідству, перебували в добрих відносинах. Після смерті його дружини та сина він проживав одиноко. Співчуваючи, вона намагалась підтримати його, часто допомагала по дому, купувала необхідні ліки та продукти харчування. Після смерті [PERSON] вона приймала участь у його похованні, закрила квартиру. Так як тривалий час ніхто не запитував її з приводу документів та ключів від квартири, в вересні 2025 року вона звернулась до нотаріуса з метою отримання інформації, чи оформлено спадщину після смерті [PERSON] . Від нотаріуса позивач довідалась, що спадкова справа не заводилась, так як ніхто із заявою про прийняття спадщини не звертався, а також вона дізналась про наявність заповіту, за яким все майно померлого він заповідав їй. У видачі свідоцтва про право на спадщину приватним нотаріусом Хмельницького районного нотаріального округу Паршенко М.В. їй було відмовлено, про що надано постанову від 07.10.2025. Відмова нотаріуса обґрунтована тим, що вона пропустила встановлений чинним законодавством 6-ти місячний термін для прийняття спадщини. Зазначає, що 14.10.2025 на її прохання старостою Кременчуківського старостинського округу Антонінської селищної ради Хмельницького району їй було видано дублікат заповіту, складеного спадкодавцем [PERSON] , який посвідчений старостою Кременчуківського старостинського округу 22.06.2022. Згідно вказаного заповіту вона є спадкоємцем. Вказує, що у встановлений законом шестимісячний термін вона не звернулась до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, так як не знала, що має право на спадкування, оскільки не є спадкоємцем за законом, а також їй не було відомо про існування заповіту. Позивач та її представник в судове засідання не з`явилися, представник подала заяву про розгляд справи за їх відсутності, позовні вимоги підтримує, просить задовольнити. Представник відповідача в судове засідання не з`явився, про розгляд справи повідомлений належним чином, відзиву на позовну заяву не подавав. Процесуальні дії у справі Ухвалою від\~30\~жовтня\~2025\~призначено\~справу\~до розгляду\~у\~відкритому\~судовому засіданні в порядку загального позовного провадження. Ухвалою від 20 листопада 2025 року закрито підготовче провадження, призначено розгляд справи по суті. Фактичні обставини справи, встановлені судом [INFO] помер [PERSON] ( [INFO] ). Місце його народження та місце смерті - с.Кременчуки, згідно свідоцтва про смерть. Відповідно до довідки Кременчуківського старостинського округу Антонінської селищної ради від 06.10.2025 за №304, [PERSON] постійно проживав за місцем реєстрації за адресою: [ADDRESS] , до дня смерті [INFO] . Крім нього в даному господарстві зареєстрованих громадян немає. Згідно свідоцтва на право власності на житло № [NUMBER] від 04.06.2002, [PERSON] належала квартира [ADDRESS] . Згідно Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру №82795175 від 07.10.2025 спадкова справа до спадкового майна померлого [PERSON] не заводилася. Згідно постанови приватного нотаріуса Паршенко М.В. [PERSON] було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті [PERSON] , який помер [INFO] . У постанові зазначено, що у строк протягом шести місяців з дня смерті [PERSON] , який помер [INFO] , від [PERSON] не надходила заява про прийняття спадщини, а також не було подано доказів його спільного проживання з спадкодавцем. Тому, згідно ст. 1272 Цивільного кодексу України, цій спадкоємець вважається таким, що не прийняв спадщини. Згідно дубліката заповіту, виданого [PERSON] , який посвідчений старостою Кременчуківського старостинського округу Поліщуком М.Я., [PERSON] , [INFO] , все своє рухоме та нерухоме майно, де б воно не було і з чого б не складалося, і взагалі все те, що буде йому належати на день його смерті, і на що він за законом матиме право, він заповідає [PERSON] , [INFO] . Мотиви, з яких виходить суд, та застосовані норми права За загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті1220,1222,1270 ЦК України). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Право на спадкування мають особи, визначені у заповіті (ст.ст.1217,1223 ЦК України). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України). Згідно з частиною третьою статті 1272\~ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої статті 1272\~ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Разом з тим, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Позов спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини, про визначення йому додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за відсутності інших спадкоємців пред`являється до територіальної громади в особі органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Судом встановлено, що позивачка [PERSON] пропустила шестимісячний строк, встановлений ч. 1\~ст. 1270 ЦК України, для подання заяви про прийняття спадщини, що залишилась після смерті [PERSON] , через те, що не була обізнана про наявність заповіту на її ім`я. Посилання позивачки на необізнаність про наявність заповіту на її ім`я, як на поважну причину пропуску строку на подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , враховується судом, оскільки позивачка не знала про складення заповіту на її користь і не була в будь-який інший спосіб повідомлена про існування такого заповіту, зокрема нотаріусом, оскільки спадкова справа після смерті спадкодавця не заводилася. Окрім того, позивачка не є спадкоємцем будь-якої черги і у разі відсутності заповіту на її ім`я, у неї були б відсутні підстави вчинення активних дій, зокрема звертатися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] . Наведені мотиви також викладенні у постанові Великої Палати Верховного Суду від 26 червня 2024 року у справі №686/5757/23, у якій Велика Палата Верховного Суду дійшла переконання про наявність підстав для відступу від загального правового висновку Верховного Суду України, викладеного в постанові від 06 вересня 2017 року у справі № 6-496цс17, виклавши правову позицію, що необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини, а у вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права однак, це стосується обставин, за яких заповіт є єдиною підставою спадкування і незнання про його існування не вимагає від спадкоємця вчинення дій щодо прийняття спадщини. Необізнаність про наявність заповіту може вважатися поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини винятково для осіб, які не є спадкоємцями за законом першої черги або кожної наступної черги спадкоємців за законом, у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, які набували право на спадкування за законом (закликані до спадкування) (пункт 87 постанови). Отже, при вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини, суд першочергово враховує свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права. Крім того, відповідно до рішення Європейського суду з прав людини по справі «Ілхан проти Туреччини» від 27 червня 2000 року слідує, що при вирішенні питання пропуску строку на вчинення дій має застосовуватись правило встановлення всіх обставин з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру. Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети. В ході судового розгляду суд не здобув даних щодо наявності інших спадкоємців після смерті [PERSON] , які прийняли спадщину чи претендували б на неї, право позивача на прийняття спадщини ніким не оспорюється. Суд враховує, що наслідки пропущення позивачем строку для прийняття спадщини будуть не пропорційними, оскільки він втратить право на успадкування майна, яке залишилося після смерті спадкодавця. Враховуючи, що позивач пропустив строк звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини з поважних причин, суд вважає за необхідне визначити йому додатковий строк тривалістю три місяці після вступу рішення в законну силу для подання заяви про прийняття спадщини, що є достатнім для прийняття спадщини. Розподіл судових витрат Розподіляючи судові витрати у виді судового збору, суд керується частиною дев`ятою статті\~141\~та статтею\~2 ЦПК України\~та враховує, що у даному випадку спір виник не внаслідок винних дій відповідача, який проти позову не заперечував, будь - яких дій, які б порушували право позивача на оформлення спадщини, не вчиняв. Натомість саме бездіяльність позивача є підставою для виникнення спору. Тому,

Outcome: approved