Jurisdiction: civil
Date: 2025-12-09 00:00:00

\~ \~ \~ \~Акціонерне товариство «ТАСКОМБАНК» (далі АТ «ТАСКОМБАНК») звернулось до суду з цим позовом до відповідачки та просить стягнути з неї на свою користь заборгованість за кредитним договором № 3194680187 від 4 травня 2020 року в розмірі 60928,18 грн. Позов мотивує тим, що 4 травня 2020 року між Товариством з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Центр фінансових рішень» (далі ТОВ «ФК «ЦФР») та відповідачкою було укладено кредитний договір № 3194680187, за яким відповідачка отримала кредит. \~ \~ \~ \~Пізніше між ТОВ «ФК «ЦФР» та АТ «ТАСКОМБАНК» було укладено договір факторингу № 200921 від 20 вересня 2021 року, за яким позивач є Новим кредитором за кредитним договором. [PERSON] зобов`язання за кредитним договором не виконує. \~ \~ \~ \~Відповідачка надіслала до суду відзив на позовну заяву. У цьому відзиві позов визнає частково, а саме повністю визнає суму тіла кредиту та 50 відсотків процентів за користування кредитом, що нараховані у цій справі позивачем. В стягненні іншої частини відсотків просить відмовити. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Справа розглядається за правилами спрощеного позовного провадження за наявними у справі матеріалами. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Суд, дослідивши матеріали справи, оцінивши докази в їх сукупності, дійшов до висновку про задоволення позову частково з таких підстав. Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Згідно з ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. Позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви (чч. 1, 2 ст. 83 ЦПК України). \~ \~ \~ \~Судом установлено, що 4 травня 2020 року між [PERSON] (Позичальник) та ТОВ «ФК «ЦФР» (Кредитодавець) укладено кредитний договір № 3194680187. За цим договором Кредитодавець зобов`язується надати кредит в розмірі та на умовах, встановлених цим договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти за користування кредитом на умовах, встановлених договором. Кредит надається позичальнику на таких умовах: сума кредиту: 38588,05 грн; строк, на який надається кредит: 48 місяців. Позичальник зобов`язується сплачувати проценти за користування кредитом та здійснювати повернення кредиту на умовах, передбачених в Паспорті кредиту № 4680187, який є невід`ємною частиною цього Договору. \~ \~ \~ \~За змістом Паспорту кредиту № 4680187: сума/ліміт кредиту, грн: 38599,05 грн; строк, на який надається кредит: 48 місяців; щомісячні проценти (за цим пунктом установлюється пільговий період на перші від дати надання кредиту 3 платіжних періодів; протягом цього періоду позичальник звільняється від внесення щомісячних процентів та сплачує річні проценти в розмірі, встановленому для пільгового періоду; сума належного виконання до закінчення пільгового періоду: 38600,11 грн; у випадку внесення позичальником всієї цієї суми до закінчення пільгового періоду, без прострочення внесення щомісячних платежів, зобов`язання позичальника вважаються виконаними належним чином і припиненими): 2,99 відсотків від суми кредиту згідно з графіком платежів; річні загальні проценти: 11,99 відсотків від суми боргу за договором згідно з графіком платежів; річні проценти на пільговий період 0,01 відсотка від суми боргу за договором згідно з графіком платежів. Реальна процентна ставка річних 66,67 відсотків. \~ \~ \~ \~Згідно з Графіком платежів, кредит повертається щомісячними платежами, що включають частину суми кредиту, річні проценти за користування кредитом, щомісячні проценти за користування кредитом. Право вимоги за кредитним договором відступлено Первісним кредитором (позичальником) на користь позивача, згідно із договором факторингу № 200921 від 20 вересня 2021 року (з додатками), витягом з Реєстром прав вимоги до цього правочину. Згідно з ч. 1 ст. 205 ЦК України правочин може вчинятися усно або в письмовій (електронній) формі. Сторони мають право обирати форму правочину, якщо інше не встановлено законом. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах (у тому числі електронних), у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо воля сторін виражена за допомогою телетайпного, електронного або іншого технічного засобу зв`язку. Використання при вчиненні правочинів факсимільного відтворення підпису за допомогою засобів механічного, електронного або іншого копіювання, електронного підпису або іншого аналога власноручного підпису допускається у випадках, встановлених законом, іншими актами цивільного законодавства, або за письмовою згодою сторін, у якій мають міститися зразки відповідного аналога їхніх власноручних підписів (чч. 1-3 ст. 207 ЦПК України). У чч. 1, 3 ст. 509 ЦК України\~вказано, що зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (у тому числі сплатити гроші), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання має ґрунтуватися на засадах добросовісності, розумності та справедливості. Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 512 ЦК України кредитор у зобов`язанні може бути замінений іншою особою внаслідок передання ним своїх прав іншій особі за правочином (відступлення права вимоги). \~ \~ \~ \~Відповідно до ч. 1 ст. 513, ст. 514 ЦК України правочин щодо заміни кредитора у зобов`язанні вчиняється у такій самій формі, що і правочин, на підставі якого виникло зобов`язання, право вимоги за яким передається новому кредиторові. До нового кредитора переходять права первісного кредитора у зобов`язанні в обсязі і на умовах, що існували на момент переходу цих прав, якщо інше не встановлено договором або законом. \~ \~ \~ \~Згідно з ч. 1 ст. 516 ЦК України заміна кредитора у зобов`язанні здійснюється без згоди боржника, якщо інше не встановлено договором або законом. Відповідно до ст. 1077 ЦК України за договором факторингу (фінансування під відступлення права грошової вимоги) одна сторона (фактор) передає або зобов`язується передати грошові кошти в розпорядження другої сторони (клієнта) за плату (у будь-який передбачений договором спосіб), а клієнт відступає або зобов`язується відступити факторові своє право грошової вимоги до третьої особи (боржника). Клієнт може відступити факторові свою грошову вимогу до боржника з метою забезпечення виконання зобов`язання клієнта перед фактором. Зобов`язання фактора за договором факторингу може передбачати надання клієнтові послуг, пов`язаних із грошовою вимогою, право якої він відступає. \~ \~ \~ \~Згідно зі ст. 1078 ЦК України предметом договору факторингу може бути право грошової вимоги, строк платежу за якою настав (наявна вимога), а також право вимоги, яке виникне в майбутньому (майбутня вимога). Майбутня вимога вважається переданою фактору з дня виникнення права вимоги до боржника. Якщо передання права грошової вимоги обумовлене певною подією, воно вважається переданим з моменту настання цієї події. У цих випадках додаткове оформлення відступлення права грошової вимоги не вимагається. \~ \~ \~ \~Статтею 1081 ЦК України передбачено, що клієнт відповідає перед фактором за дійсність грошової вимоги, право якої відступається, якщо інше не встановлено договором факторингу. Грошова вимога, право якої відступається, є дійсною, якщо клієнт має право відступити право грошової вимоги і в момент відступлення цієї вимоги йому не були відомі обставини, внаслідок яких боржник має право не виконувати вимогу. Клієнт не відповідає за невиконання або неналежне виконання боржником грошової вимоги, право якої відступається і яка пред`явлена до виконання фактором, якщо інше не встановлено договором факторингу. За змістом статей 626, 628 ЦК України\~договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Частиною 1 ст. 638 ЦК України\~встановлено, що істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом\~як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. У\~ст. 526 ЦК України\~передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Відповідно до ч. 1 ст. 1054 ЦК України\~за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти (ч. 1 ст. 1048 ЦК України). Частиною 2 ст. 1054 ЦК України\~встановлено, що до відносин за кредитним договором застосовуються положення параграфа 1 цієї глави, якщо інше не встановлено цим параграфом і не випливає із суті кредитного договору. Кредитний договір укладається у письмовій формі. Кредитний договір, укладений з недодержанням письмової форми, є нікчемним (стаття 1055 ЦК України). Згідно із ч. 1 ст. 633 ЦК України\~публічним є договір, в якому одна сторона - підприємець взяла на себе обов`язок здійснювати продаж товарів, виконання робіт або надання послуг кожному, хто до неї звернеться (роздрібна торгівля, перевезення транспортом загального користування, послуги зв`язку, медичне, готельне, банківське обслуговування тощо). Умови публічного договору встановлюються однаковими для всіх споживачів, крім тих, кому за законом\~надані відповідні пільги. За змістом\~ст. 634 цього Кодексу\~договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору. За змістом\~ст. 1056-1 ЦК України\~розмір процентів та порядок їх сплати за договором визначаються в договорі залежно від кредитного ризику, наданого забезпечення, попиту і пропозицій, які склалися на кредитному ринку, строку користування кредитом, розміру облікової ставки та інших факторів. Відповідно до ч. 1 ст. 1048 ЦК України\~позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України. У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики. Згідно зі ст. 1049 згаданого Кодексу позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками. За змістом\~ст. 549 ЦК України\~неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання. Частинами 1, 2 ст. 551 ЦК України\~визначено, що предметом неустойки може бути грошова сума, рухоме і нерухоме майно. Якщо предметом неустойки є грошова сума, її розмір встановлюється договором або актом цивільного законодавства. Згідно із ч. 1 ст. 1050 ЦК України,\~якщо позичальник своєчасно не повернув суму позики, він зобов`язаний сплатити грошову суму відповідно до\~статті 625 цього Кодексу. Таким чином, в разі укладення кредитного договору проценти за користування позиченими коштами та неустойка поділяються на встановлені законом (розмір та підстави стягнення яких визначаються актами законодавства) та договірні (розмір та підстави стягнення яких визначаються сторонами в самому договорі). Свобода договору є однією із загальних засад цивільного законодавства, що передбачено у п. 3 ч. 1 ст. 3 ЦК України. У чч. 1, 3 ст. 509 ЦК України\~вказано, що зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (у тому числі сплатити гроші), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання має ґрунтуватися на засадах добросовісності, розумності та справедливості. \~ \~ \~ \~Оскільки відповідачкою не виконано зобов`язання за кредитним договором № 3194680187 від 4 травня 2020 року, відповідно з неї підлягає стягненню на користь Нового кредитора АТ «ТАСКОМБАНК» заборгованість за цим правочином. \~ \~ \~ \~Зі змісту розрахунку за кредитним договором відомо, що заборгованість [PERSON] станом на 12 травня 2025 року становить 60928,18 грн та складається з: 16630,16 грн заборгованість за тілом кредиту (в. т. ч. простроченим); 4080,37 грн заборгованість за річними процентами (в. т. ч. простроченими); 40217,65 грн заборгованість за щомісячними процентами (в. т. ч. простроченими). \~ \~ \~ \~За змістом ст. 1 Закону України «Про споживче кредитування», договір про споживчий кредит - вид кредитного договору, за яким кредитодавець зобов`язується надати споживчий кредит у розмірі та на умовах, встановлених договором, а споживач (позичальник) зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти за користування кредитом на умовах, встановлених договором. Велика Палата Верховного Суду у постанові від 28 березня 2018 року (справа № 444/9519/12) дійшла висновку, що припис абзацу 2 ч. 1\~ст. 1048 ЦК України\~про щомісячну виплату процентів до дня повернення позики у разі відсутності іншої домовленості сторін може бути застосований лише у межах погодженого сторонами строку кредитування. Право кредитодавця нараховувати передбачені договором проценти за кредитом припиняється після спливу визначеного договором строку кредитування чи у разі пред`явлення до позичальника вимоги згідно з ч. 2 ст. 1050 ЦК України. В охоронних правовідносинах права та інтереси позивача забезпечені ч. 2 ст. 625 ЦК України, яка регламентує наслідки прострочення виконання грошового зобов`язання. Велика Палата Верховного Суду у постанові від 5 квітня 2023 року (справа № 910/4518/16) зазначила, що у разі порушення виконання зобов`язання щодо повернення кредиту за період після прострочення виконання нараховуються не проценти за «користування кредитом» (стаття 1048 ЦК України), а проценти за порушення грошового зобов`язання (стаття 625 ЦК України) у розмірі, визначеному\~законом\~або договором. Відповідно до ч. 4 ст. 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Отже, право кредитодавця нараховувати передбачені договором проценти за кредитом припиняється після спливу визначеного договором строку кредитування. У разі порушення виконання зобов`язання щодо повернення кредиту нараховуються не проценти за «користування кредитом» (стаття 1048 ЦК України), а проценти за порушення грошового зобов`язання (стаття 625 ЦК України) у розмірі, визначеному\~законом\~або договором. У свою\~чергу,\~згідно з\~п.\~18\~Прикінцевих та\~перехідних положень\~ЦК України,\~у період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування у разі прострочення позичальником виконання грошового зобов`язання за договором, відповідно до якого позичальнику було надано кредит (позику) банком або іншим кредитодавцем (позикодавцем), позичальник звільняється від відповідальності, визначеної\~статтею 625\~цього Кодексу, а також від обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за таке прострочення. Установити, що неустойка (штраф, пеня) та інші платежі, сплата яких передбачена відповідними договорами, нараховані включно з 24 лютого 2022 року за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) за такими договорами, підлягають списанню кредитодавцем (позикодавцем). \~ \~ \~ \~Зі змісту кредитного договору слідує, що сума кредиту на дату його видачі становила 38599,05 грн. Строк, на який надається кредит 48 місяців, тобто з 4 травня 2020 року по 3 травня 2022 року включно. Після закінчення строку кредитування право кредитодавця нараховувати передбачені договором проценти за кредитом припиняється. У разі порушення виконання зобов`язання щодо повернення кредиту нараховуються не проценти за «користування кредитом» (стаття 1048 ЦК України), а проценти за порушення грошового зобов`язання (стаття 625 ЦК України) у розмірі, визначеному\~законом\~або договором. \~ \~ \~ \~У цій справі позивач не заявляє вимог про стягнення з відповідачки процентів за порушення грошового зобов`язання, а згідно з положеннями ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. \~ \~ \~ \~З матеріалів справи також відомо, а саме з розрахунку за кредитним договором, що [PERSON] частково сплатила щомісячні проценти: 19 жовтня 2021 року 85,44 грн; 9 грудня 2021 року 1464,42 грн; 20 грудня 2021 року 1176,92 грн; 12 січня 2022 року 1889,70 грн; 24 січня 2022 року 1087,42 грн. Всього сплачено процентів на суму: 5703,90 грн. Також відповідачкою сплачено інших процентів на суму 4278,70 грн та основного боргу на суму 13847,40 грн, що відображено у змісті розрахунку за кредитним договором, а згідно із залишком цієї суми то 21968,89 грн (38599,05 16630,16 = 21968,89). \~ \~ \~ \~Беручи до уваги вищезазначене, враховуючи суму кредиту на дату його видачі 38599,05 грн, часткову сплату кредиту протягом строку кредитування, установлені кредитним договором процентні ставки, зобов`язання сплати річних загальних процентів від суми боргу за договором, а також строк кредитування 48 місяців, суд уважає, що нараховані відповідачці за цим кредитним договором проценти станом на 12 травня 2025 року на загальну суму 44298,02 грн є очевидно необґрунтованими. \~ \~ \~ \~Оскільки відповідачка визнає цей позов у частині тіла кредиту в розмірі 16630,16 грн, а також 50 відсотків нарахованих позивачем процентів, тобто 22149,01 грн, зважаючи на встановлені у цій справі вищезазначені обставини, суд уважає цей позов обґрунтованим частково. Отже, з відповідачки підлягає стягненню заборгованість за кредитним договором у розмірі 38779,17 грн, а саме: заборгованість за тілом кредиту (в тому числі простроченим) 16630,16 грн; заборгованість за відсотками (в тому числі простроченими) 22149,01 грн. \~ \~ \~ \~За змістом ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. \~ \~ \~ \~АТ «ТАСКОМБАНК» у цій справі понесло судові витрати в розмірі 2422,40 грн (згідно з ч. 3 ст. 4 Закону України «Про судовий збір») зі сплати судового збору, що підлягають стягненню з відповідачки на його користь у розмірі 1541,79 грн, тобто пропорційно розміру задоволених позовних вимог. \~ \~ \~ \~Згідно з п. 1 ч. 7 ст. 265 ЦПК України у разі необхідності в резолютивній частині також вказується про надання відстрочення або розстрочення виконання рішення. \~ \~ \~ \~За ч. 3 ст. 435 ЦПК України підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочення або розстрочення виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим. \~ \~ \~ \~У змісті свого відзиву відповідачка просить розстрочити виконання рішення у цій справі. Як на підставу своїх вимог посилається на виписку з медичної картки стаціонарного хворого № 1739/233, згідно з якою вона перебувала на стаціонарному лікуванні в період з 22 по 23 липня 2025 року та виписана у зв`язку із самовільним залишенням відділення, довідку від 20 серпня 2025 року № 204, що вона не працює та має пенсійний вік, відомості з Державного реєстру фізичних осіб платників податків про джерела/суми нарахованого доходу, нарахованого (перерахованого) податку та військового збору станом на 20 серпня 2025 року стосовно себе, згідно з якими вона з січня 2023 року по червень 2025 року немає доходів. \~ \~ \~ \~По суті підставою для розстрочення виконання судового рішення є відсутність доходів. \~ \~ \~ \~У свою чергу договір є обов`язковим для виконання сторонами, а неможливість виконати зобов`язання за відсутності коштів сама по собі не може бути підставою для розстрочення виконання судового рішення. Окрім цього, з часу закінчення строку виконання зобов`язання пройшло більше трьох років. Отже, суд не знаходить підстави для розстрочення судового рішення. \~ \~ \~ \~На підставі викладеного,

Outcome: partial