Jurisdiction: civil
Date: 2025-12-10 00:00:00

представник позивача Шептицької окружної прокуратури - заступник керівника Шептицької Окружної прокуратури Львівської області Петришин С.С. подав 29.10.2025 до Кам`янка-Бузького районного суду Львівської області позовну заяву до [PERSON] про відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок негативного впливу на навколишнє середовище, в якій просить суд стягнути з відповідача [PERSON] ( [INFO] , зареєстроване місце проживання: [ADDRESS] , РНОКПП: [NUMBER] ) на користь держави в особі Добротвірської селищної ради Шептицького району Львівської області шкоду в сумі 37 502 завдану незаконним виловом риби та стягнути [PERSON] на користь Львівської обласної прокуратури судовий збір в сумі 2422, 40 грн.. В обґрунтування своїх позовних вимог покладається на те, що 25.08.2024 о 15 год 00 хв. [PERSON] на 2 вудки проводив вилов риби у Добротвірському водосховищі, поблизу села Сілець, Добротвірської селищної ради, Шептицького району, Львівської області та зловив 5 коропів та 12 карасів, розмірами менше ніж мінімально дозволені, тобто маломірна риба, загальною вагою короп 1 кг, карась 2,05 кг та за відсутності засобів вимірювання довжини та зважування риби, чим порушив п.п.3 п.2 розділу IІІ Правил любительського рибальства (обмеження щодо мінімально дозволених для добування (вилову) розмірах видів водних біоресурсів). 25.08.2024 головним державним інспектором Управління державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Львівській області (Львівський рибоохоронний патруль) Гутник І.Є. складено протокол ЛВ №000315 про адміністративне правопорушення та винесено постанову по справі про адміністративне правопорушення №564, передбачене ч. 3 ст. 85 КУпАП. Встановлено, що Відповідачем порушено п.2 розділу ІІІ Правил любительського рибальства, затверджених наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України 19.09.2022 №700. Згідно відмітки в протоколі ЛВ №000315 та постанові №564 порушник [PERSON] отримав копію такого протоколу та постанови про притягнення до адміністративної відповідальності, про що є підпис останнього від 25.08.2024. Таким чином, в порушення зазначених вимог законодавства, своїми умисними та протиправними діями [PERSON] незаконно виловив рибу виду сазан (короп) кількості 5 шт. та карась в кількості 12 шт. з порушенням мінімально дозволених для добування (вилову) розмірах. На даний час завдані [PERSON] збитки добровільно не відшкодовано, що зумовило позивача звернутись з даною позовною заявою до суду, яку просить задоволити. Ухвалою судді Кам`янка-Бузького районного суду Львівської області провадження по справі відкрито та призначено справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін. Відповідач [PERSON] до суду не з`явився, однак подав заяву у якій зазначив, що позовні вимоги визнає, просить справу слухати без його участі. Також у поданій заяві просив розстрочити виконання рішення суду у зв`язку із важким матеріальним становищем. Прокурор Ліцман М.В. у судовому засіданні позов підтримав, з підстав наведених у ньому. У зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу відповідно до ч. 2ст.\~247\~ЦПК України не здійснюється. Суд, дослідивши письмові матеріали справи, вважає позов таким, що підлягає задоволенню у повному обсязі з наступних підстав. Судом встановлено, що [PERSON] 25.08.2024 о 15 год 00 хв. на 2 вудки проводив вилов риби у Добротвірському водосховищі, поблизу села Сілець, Добротвірської селищної ради, Шептицького району, Львівської області та зловив 5 коропів та 12 карасів, розмірами менше ніж мінімально дозволені, тобто маломірна риба, загальною вагою короп 1 кг, карась 2,05 кг та за відсутності засобів вимірювання довжини та зважування риби, чим порушив п.п.3 п.2 розділу IІІ Правил любительського рибальства (обмеження щодо мінімально дозволених для добування (вилову) розмірах видів водних біоресурсів). 25.08.2024 головним державним інспектором Управління державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Львівській області (Львівський рибоохоронний патруль) Гутник І.Є. складено протокол ЛВ №000315 про адміністративне правопорушення та винесено постанову по справі про адміністративне правопорушення №564, передбачене ч. 3 ст. 85 КУпАП. Встановлено, що Відповідачем порушено п.2 розділу ІІІ Правил любительського рибальства, затверджених наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України 19.09.2022 №700. Згідно відмітки в протоколі ЛВ №000315 та постанові №564 порушник [PERSON] отримав копію такого протоколу та постанови про притягнення до адміністративної відповідальності, про що є підпис останнього від 25.08.2024. Окрім того, 05.10.2024 Добротвірською селищною радою на адресу Відповідача скеровано лист №1097/04-10-1/24 про необхідність сплати майнової шкоди, завданої водним біоресурсам внаслідок незаконних дій в сумі 37 502 грн. в користь Добротвірської селищної ради. Згідно наданого до матеріалів справи розрахунку збитків, завданих внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів, [PERSON] відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення ЛВ №000315 від 25.08.2024 виловлено рибу у тому числі 5 шт. коропу, 12 шт. карасів сріблястих, внаслідок чого були завдані збитки державним рибним ресурсам на суму 37502 грн.. Як видно з матеріалів справи [PERSON] сплатив штраф у сумі 340,00 грн, що підтверджується постановою про закінчення виконавчого провадження. Проте, не сплаченою залишається сума завданих [PERSON] майнових збитків, через що, подано відповідний позов. Отже, вирішуючи спір суд виходив з наступних норм та мотивів. Пунктом 6.2 Правил любительського і спортивного рибальства, затверджених Наказом Державного комітету рибного господарства України від 15.02.99 N 19, визначено, що шкода, заподіяна громадянами України, іноземцями та особами без громадянства незаконним (з порушенням Правил рибальства) виловом, добуванням або знищенням цінних видів риб, водних безхребетних і водних рослин у рибогосподарських водоймах, відшкодовується порушниками відповідно до такс. Згідно із Постановою КМУ від 29.09.2023 №1042 «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, завданої порушенням законодавства про рибне господарство внаслідок незаконного добування (вилову), знищення або пошкодження водних біоресурсів, а також незаконного знищення чи погіршення середовища існування водних біоресурсів», начальником Управління Богданом Чукор складено розрахунок збитків відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення ЛВ №000315 від 25.08.2024, з якого вбачається, що внаслідок незаконного вилову риби були завдані збитки державним рибним ресурсам на загальну суму 37 502 грн. за вилов сазана (короп) 5 шт. та карася 12 шт. Відповідно до ч. 1 ст. 1166 Цивільного кодексу України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Згідно з ч. 4 ст. 63 Закону України «Про тваринний світ» підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу. Розмір компенсації за незаконне добування, знищення або пошкодження видів тваринного світу, а також за знищення чи погіршення середовища їх існування встановлюється Кабінетом Міністрів України. Статтею 64 Закону України «Про тваринний світ» передбачено, що за порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу передбачена адміністративна, цивільно-правова чи кримінальна відповідальність відповідно до закону. Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу, в порядку та розмірах, встановлених законодавством. Крім цього, відповідно до ч. 1 ст. 69 Закону України «Про охорону навколишнього середовища» шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Судом встановлено, що станом на час розгляду справи відповідачем не відшкодовано шкоди, заподіяної рибному господарству внаслідок порушень правил рибальства, а тому позовні вимоги є підставними та підлягають до задоволення у повному обсязі. Відповідно до ст. 47 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища зараховуються у місцеві фонди охорони навколишнього природного середовища. Тому, аналізуючи зібрані по справі докази в їх сукупності суд дійшов висновку, що позовні вимоги є обґрунтованими, оскільки у добровільному порядку шкоду, заподіяну внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів не відшкодовано, а тому суд вважає що позов підлягає до задоволення. Вирішуючи питання про розстрочення виконання судового рішення на підставі відповідної заяви відповідача, суд виходить з наступного. Згідно ст.267 ЦПК України суд, який ухвалив рішення, може визначити порядок його виконання, надати відстрочення або розстрочення виконання, вжити заходів для забезпечення його виконання, про що зазначає в рішенні. Так, відповідно до ч. 1 ст. 435 ЦПК України за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання. Разом з тим, ч. 5 ст. 435 ЦПК України передбачена, що розстрочка та відстрочення виконання судового рішення не може перевищувати одного року з дня ухвалення такого рішення, ухвали, постанови. Беручи до уваги заяву відповідача про розстрочення виконання рішення, в якій він просить розстрочити виконання такого, враховуючи матеріальне становище відповідача, а також відсутність заперечень у інших учасників процесу, та з метою реального виконання рішення суду, суд вважає за необхідне розстрочити виконання рішення рівними частинами на 10 місяців. Приймаючи рішення суду в частині розстрочення суми завданих збитків, суд враховує інтереси позивача та відповідача, та вважає, що таке розстрочення призведе до збалансованого захисту прав та інтересів сторін у справі. Вирішуючи питання стягнення судових витрат у виді судового збору суд виходив з наступного. Так, відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Згідно ч. 1\~ст.\~142\~ЦПК України у разі визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті суд у відповідній ухвалі чи рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову. А тому, сплачений позивачем судовий збір у розмірі 2422,4 грн. необхідно вирішити з врахуванням положень ст. 142 ЦПК України, яка передбачає повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову.

Outcome: approved