Jurisdiction: civil
Date: 2025-12-09 00:00:00

[PERSON] звернувся до суду з позовом про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом, обґрунтовуючи позовні вимоги наступним. [INFO] померла [PERSON] . Після її смерті відкрилась спадщина у вигляді земельної ділянки для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, розташованої на території Юр`ївської селищної ради Павлоградського району Дніпропетровської області, яку спадкодавець заповіла [PERSON] . У встановлений ч. 1 ст. 1270 ЦК України шестимісячний строк з дня відкриття спадщини позивач не звернувся до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини з поважних причин. Так, за життя спадкодавиця та позивач проживали в різних населених пунктах,\~а про те, що [PERSON] склала на ім`я позивача заповіт, остання його не повідомляла,\~в зв`язку з чим про наявність заповіту [PERSON] дізнався після спливу встановленого законом строку для прийняття спадщини. Оскільки [PERSON] своєчасно не\~звернувся до\~нотаріуса із\~заявою про\~прийняття спадщини,\~постановою приватного\~нотаріуса від\~ 04 травня 2023 року \~йому відмовлено\~у видачі\~свідоцтва про\~право на\~спадщину. На підставі викладеного позивач просить суд вважати причини пропуску ним строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] поважними та визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом. 19.11.2025 у справі відкрито загальне позовне провадження та призначено підготовче судове засідання, в порядку підготовки справи до судового розгляду від державного нотаріуса Юр`ївської державної нотаріальної контори Дніпропетровської області витребувано копію спадкової справи. Позивач в судове засідання не з`явився, в позовній заяві просив провести розгляд справи без його участі. Представник відповідача Юріївської селищної ради Дніпропетровської області в судове засідання не з`явився, надав суду заяву, в якій просив провести розгляд справи без участі представника, проти задоволення позову не заперечував. Суд, перевіривши матеріали справи та доводи, викладені в позовній заяві, вважає вимоги позивача обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню. Так, судом встановлено, що [INFO] в селищі Юріївка Павлоградського району Дніпропетровської області померла [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , виданим повторно Павлоградським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Павлоградському районі Дніпропетровської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) 14.04.2023. Після її смерті відкрилась спадщина у вигляді земельної ділянки для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, площею 5,363 га, яка розташована на території Юріївської селищної ради Павлоградського району Дніпропетровської області, та належала померлій на підставі Державного акта на право приватної власності на землю ІІ-ДП № 002131, виданого 03.04.2003. Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою. Спадщина, на яку претендує позивач, відкрилась [INFO] внаслідок смерті [PERSON] . Згідно зі ст.ст. 1217, 1218, 1233, 1258, 1261 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом, до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. У першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті. 09 вересня 2016 року померлою було складено заповіт, посвідчений приватним нотаріусом Юр`ївського районного нотаріального округу Дніпропетровської області Григор`євою О.Л., зареєстрований в реєстрі за № 236, яким вищезазначену земельну ділянку заповіла позивачу, [PERSON] . Тобто, позивач у справі є спадкоємцем за заповітом, оскільки відповідно до ст.\~1235 ЦК України заповідач може призначити своїми спадкоємцями одну або кілька фізичних осіб, незалежно від наявності у нього з цими особами сімейних, родинних відносин, а також інших учасників цивільних відносин. Відповідно до принципу свободи заповіту заповідач не зобов`язаний повідомляти кому-небудь про зміст заповіту, намір написати, змінити чи скасувати заповіт, так як і про причини прийнятого рішення. Положення про таємницю спадкування закріплене у ст.\~1255 ЦК України. Так, нотаріус,\~інша посадова,\~службова особа,\~яка посвідчує\~заповіт,\~свідки,\~а також\~фізична особа,\~яка підписує\~заповіт замість\~заповідача,\~не мають\~права до\~відкриття спадщини\~розголошувати відомості\~щодо факту\~складення заповіту,\~його змісту,\~скасування або\~зміни заповіту. \~ \~ \~ \~ За положеннями пункту 2.1. глави 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 № 296/5, спадкова справа заводиться нотаріусом за місцем відкриття спадщини на підставі поданої (або такої, що надійшла поштою) першою заяви (повідомлення, телеграми) про прийняття спадщини, про відмову від прийняття спадщини, про відмову від спадщини, заяви про відкликання заяви про прийняття спадщини або про відмову від спадщини, заяви про видачу свідоцтва про право на спадщину, заяви спадкоємця на одержання частини вкладу спадкодавця у банку (фінансовій установі), заяви про видачу свідоцтва виконавцю заповіту, заяви виконавця заповіту про відмову від здійснення своїх повноважень, заяви другого з подружжя про видачу свідоцтва про право власності на частку в спільному майні подружжя у разі смерті одного з подружжя, заяви про вжиття заходів до охорони спадкового майна, претензії кредиторів. Таким чином, з огляду на таємницю спадкування, спадкоємець за заповітом може навіть не знати про наявність заповіту у разі, якщо особисто спадкодавець за життя не повідомив про намір заповідати все або частину належного майна саме йому. В свою чергу, жодною нормою права не передбачено обов`язок органів державної реєстрації актів цивільного стану повідомляти нотаріуса за місцем відкриття спадщини про реєстрацію смерті особи з метою пошуку можливих спадкоємців за заповітом або за законом. Згідно зі ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Статтею 1270 ЦК України встановлено строк для прийняття спадщини у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до статті 1269 ЦК України обов`язковою умовою реалізації спадкових прав спадкоємцем, який не проживав постійно разом зі спадкодавцем, є подання нотаріусу заяви про прийняття спадщини. Наслідком невчинення таких дій є пропущення строку для прийняття спадщини. Позивач звернувся до державного нотаріуса Юр`ївської державної нотаріальної контори Дніпропетровської області з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за заповітом лише 03 травня 2023 року, тобто після спливу строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, в зв`язку з чим приватним нотаріусом винесено постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії. З копії спадкової справи та інформації з відповідних реєстрів суд робить висновок, що до органів нотаріату з заявою про прийняття спадщини жоден з інших спадкоємців, крім позивача, не звертався. Також [PERSON] за життя складений тільки заповіт від 09.09.2016, яким вона заповідала земельну ділянку [PERSON] . \~ \~ \~ \~ Судом встановлено, що позивач своєчасно не звернувся до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] в зв`язку з тим, що дізнався про смерть спадкодавця випадково, оскільки не є її родичем, за життя останньої вони постійно не спілкувались та проживали в різних населених пунктах. Відповідно до ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Враховуючи викладене, суд вважає причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини такими, що дійсно створили для [PERSON] об`єктивні труднощі для своєчасного оформлення спадкових прав. Таким чином, оцінивши зібрані по справі докази в їх сукупності, враховуючи, що відповідач не заперечував проти позову, суд визнає причини пропуску [PERSON] строку для подання заяви про прийняття спадщини поважними та визначає додатковий строк два місяці з дня набрання рішенням суду законної сили для подання відповідної заяви до нотаріуса.

Outcome: approved