Jurisdiction: civil
Date: 2025-12-15 00:00:00

1. Стислий виклад позиції позивача та заперечень відповідача 1.1. У травні 2025 року адвокат Ремша Дмитро Сергійович, який діє в інтересах [PERSON] , звернувся до суду з указаним позовом, із урахуванням останньої заяви про часткову зміну предмету позову від 01.10.2025, просить у порядку спадкування після смерті [INFO] її чоловіка [PERSON] визнати за нею право власності на 1/4 квартири [ADDRESS] ; право власності на 1/4 автомобіля «Волга» 3110; а також зобов`язати Обслуговуючий кооператив «Садове товариство «Труд» прийняти [PERSON] в члени кооперативу. 1.2. Позов обґрунтовано тим, що [INFO] помер її чоловік - [PERSON] . 1.3. Після смерті чоловіка відкрилася спадщина на належне йому майно, а саме: квартиру [ADDRESS] ; земельну ділянку № 501 та садовий (дачний) будинок [NUMBER] , розташовані за адресою: Черкаська область, Золотоніський район, с. Благодатне, Обслуговуючий кооператив «Садове товариство «Труд»; автомобіль «ГАЗ» 3110, 2003 року випуску. 1.4. У встановлений законом термін позивач звернулася до приватного нотаріуса Черкаського міського нотаріального округу Алєксєєвої І.Ю. із заявою про прийняття спадщини, проте 14 лютого 2025 року нотарісом винесено постанову про відмову у вчиненні нотаріальних дій у зв`язку з відсутністю у позивача правовстановлюючих документів на вищевказане спадкове майно. 1.5. Із тексту зазначеної вище постанови позивачу стало відомо, що із заявами про прийняття спадщини також звернулись громадянка держави [PERSON] (дочка померлого, спадкоємець за заповітом) та громадянка держави [PERSON] (дочка померлого, спадкоємець зазаконом). 1.6. [PERSON] та [PERSON] належним чином не зареєстрували своє право власності та не отримали свідоцтво про на спадщину, правовстановлюючих документів нотаріусу не надали, місце їх проживання позивачці не відоме, однак позивач як дружина пенсійного віку померлого має право на обов`язкову частку у спадщині і не може нею скористатись у інший спосіб, тому змушена звернутись до суду для захисту своїх прав. 1.7. 22 вересня 2025 року представником Обслуговуючого кооперативу «Садове товариство «Труд» адвокатом Шульгою П.М. поадано відзив, в якому він просить відмовити у задоволенні позову в частині вимог до Обслуговуючого кооперативу «Садове товариство «Труд». 1.8. Відзив обґрунтовано тим, що після направлення позивачкою на адресу Обслуговуючий кооператив «Садове товариство «Труд» заяви від 14 серпня 2025 про прийняття в члени кооперативу у зв`язку зі смертю [PERSON] , їй було відмовлено в задоволенні такої заяви з тих підстав, що заявником не надано підтверджуючого документу про відкриття спадкової справи, довідки від нотаріуса про коло спадкоємців померлого, не додано доказів розміру частки [PERSON] у спадковій справі. 1.9. Відповідач ОК "СТ "Труд" також звертає увагу суду на те, що із заявами на прийняття спадщини звернулися [PERSON] (спадкоємець за заповітом) та [PERSON] (спадкоємець за законом) і [PERSON] (як дружина померлого, яка має право на обов`язкову частку у спадщині). Таким чином, позивачкою неправильно визначено коло відповідачів, оскільки йдеться про спір між спадкоємцями, а також неправильно розраховано розмір частки у спадщину, право на яку має позивачка. 2. Заяви, клопотання та інші процесуальні дії у справі 2.1. Ухвалою Соснівського районного суду міста Черкас від 05 травня 2025 року відкрито провадження у справі та вирішено здійснювати її розгляд за правилами загального позовного провадження; витребувано докази. 2.2. Ухвалою Соснівського районного суду м. Черкас від 04 червня 2025 року залучено Обслуговуючий кооператив «Садове товариство «Труд» до участі в справі в якості третьої особи без самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача. 2.3. Ухвалою суду від 09 липня 2025 року прийнято заяву представника позивача [PERSON] від 08 липня 2025 року про зміну предмету позову та продовжено розгляд справи з урахуванням змісту цієї заяви; за клопотанням представника позивача залучено Обслуговуючий кооператив «Садове товариство «Труд» до участі в справі в якості співвідповідача; витребувано докази. 2.4. Ухвалою Соснівського районного суду м. Черкас від 09 вересня 2025 року прийнято заяву представника позивача [PERSON] від 08 вересня 2025 року про часткову зміну предмету позову та продовжено розгляд справи з урахуванням змісту цієї заяви. 2.5. Ухвалою Соснівського районного суду м. Черкас від 02 жовтня 2025 року прийнято заяву представника позивача [PERSON] від 01 жовтня 2025 року про зміну предмету позову та продовжено розгляд справи з урахуванням змісту цієї заяви. 2.6. Ухвалою Соснівського районного суду м. Черкас від 23 жовтня 2025 року залучено [PERSON] та [PERSON] до участі в справі в якості третіх осіб без самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача; закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті. 2.7. У судовому засіданні представник позивача [PERSON] позовні вимоги підтримав та просив суд їх задовольнити. 2.8. Представник Обслуговуючого кооперативу «Садове товариство «Труд»- Шульга П.М. у судовому засіданні заперечував щодо позовних вимог до кооперативу та просив відмовити з підстав, викладених у відзиві. 2.9. Інші учасники судового розгляду у судове засідання не з`явились. 3. Положення законодавства, що регулюють спірні правовідносини 3.1. За змістом статей 15 і 16 Цивільного кодексу України кожна особа має право на звернення до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права у разі його порушення, невизнання або оспорювання та інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. 3.2. Статтею 5 ЦПК України передбачено, що, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. 3.3. За змістом ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. 3.4. Відповідно до статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. 3.5. Згідно зі статтею 264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує такі питання: 1) чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; 2) чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження; 3) які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин; 4) яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин; 5) чи слід позов задовольнити або в позові відмовити; 6) як розподілити між сторонами судові витрати; 7) чи є підстави допустити негайне виконання судового рішення; 8) чи є підстави для скасування заходів забезпечення позову. При ухваленні рішення суд не може виходити за межі позовних вимог. 3.6. Кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу (частина перша статті 15, частина перша статті 16 ЦК України). 3.7. Для застосування того чи іншого способу захисту, необхідно встановити які ж права (інтереси) позивача порушені, невизнані або оспорені відповідачем і за захистом яких прав (інтересів) позивач звернувся до суду. При оцінці обраного позивачем способу захисту потрібно враховувати його ефективність, тобто спосіб захисту має відповідати змісту порушеного права, характеру правопорушення, та забезпечити поновлення порушеного права. 3.8. Спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців) (частина перша статті 1216 ЦК України). 3.9. Статтею 1217 ЦК України встановлено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом. 3.10. Згідно зі статтею 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. 3.11. Відповідно до частин першої та другої статті 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього кодексу). 3.12. Згідно зі статтею 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. 3.13. Аналіз статті 1241 ЦК України свідчить, що малолітні, неповнолітні, повнолітні непрацездатні діти спадкодавця, непрацездатна вдова (вдівець) та непрацездатні батьки спадкують, незалежно від змісту заповіту, половину частки, яка належала б кожному з них у разі спадкування за законом (обов`язкова частка). Розмір обов`язкової частки у спадщині може бути зменшений судом з урахуванням відносин між цими спадкоємцями та спадкодавцем, а також інших обставин, які мають істотне значення. До обов`язкової частки у спадщині зараховується вартість речей звичайної домашньої обстановки та вжитку, вартість заповідального відказу, встановленого на користь особи, яка має право на обов`язкову частку, а також вартість інших речей та майнових прав, які перейшли до неї як до спадкоємця. Будь-які обмеження та обтяження, встановлені у заповіті для спадкоємця, який має право на обов`язкову частку у спадщині, дійсні лише щодо тієї частини спадщини, яка перевищує його обов`язкову частку. 3.14. Згідно з вимогами ст. 76, 78, 81 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. 4. Фактичні обставини, встановлені судом 4.1. Судом установлено, що 10 вересня 2019 року [PERSON] та [PERSON] уклали шлюб, зареєстрований у Черкаському міському відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Черкаській області, актовий запис № 1577. 4.2. [INFO] [PERSON] помер, що підтверджується свідоцтвом про смерть [NUMBER] . 4.3. Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина на належне йому майно, а саме: квартиру [ADDRESS] , що стверджується витягом про реєстрацію права власності № 2882111 від 20 лютого 2004 року та договором дарування квартири від 12 квітня 2003 року; земельну ділянку № [NUMBER] та садовий (дачний) будинок [ADDRESS] ; автомобіль «ГАЗ» 3110, 2003 року випуску, дата державної реєстрації 03 вересня 2019 року, що підтверджується витягом з Єдиного державного реєстру Міністерства внутрішніх справ стосовно зареєстрованих транспортних засобів. 4.4. Відповідно до довідки № 10 від 18 березня 2025 року ОК "СТ "Труд" - заборгованість по членським внескам у [PERSON] відсутня. 4.5. У встановлений законом термін та порядок [PERSON] звернулася із заявою про прийняття спадщини до приватного нотаріуса Черкаського міського нотаріального округу Алєксєєвої І.Ю. 4.6. 24 січня 2024 року нотаріусом Алєксєєвою І.Ю. відкрито спадкову справу, що підтверджується витягом від 24 січня 2024 року № 75552745 про реєстрацію в Спадковому реєстрі. 4.7. 14 лютого 2025 року приватним нотаріусом Черкаського міського нотаріального округу Алєксєєвою І.Ю. винесено постанову про відмову у вчиненні нотаріальних дій у зв`язку з відсутністю у позивача правовстановлюючих документів на вищевказане спадкове майно. 4.8. Із постанови нотаріуса та копії спадкової справи, заведеної після смерті [PERSON] , убачається, що із заявами на прийняття спадщини після смерті [INFO] [PERSON] , крім позивачки, також звернулись громадянка держави [PERSON] (дочка померлого, спадкоємець за заповітом) та громадянка держави [PERSON] (дочка померлого, спадкоємець за законом). 4.9. 01 жовтня 2021 року [PERSON] на випадок його смерті склав заповіт, згідно з яким все своє майно, де б воно не було та з чого б воно не складалося, і взагалі все те, що буде належати йому і на що він за законом матиме право заповів [PERSON] . 4.10. Позивач [PERSON] є пенсіонером з 02 лютого 2004 року, тобто непрацездатною особою, що стверджується пенсійним посвідченням Серії [NUMBER] від 25 березня 2025 року. 5. Оцінка Суду 5.1. Як встановлено судом, із заявами про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , померлого [INFO] , звернулись: [PERSON] (дружина спадкодавця, яка має право на обов`язкову частку в порядку ст. 1241 ЦК України); громадянка держави [PERSON] (дочка спадкодавця, спадкоємець за заповітом) та громадянка держави [PERSON] (дочка спадкодавця, спадкоємець за законом). 5.2 Сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач. Позивачем і відповідачем можуть бути фізичні і юридичні особи, а також держава (стаття 48 ЦПК України). 5.3. Пред`явлення позову до неналежного відповідача не є підставою для відмови у відкритті провадження у справі, оскільки заміна неналежного відповідача здійснюється в порядку, визначеному ЦПК України. За результатами розгляду справи суд відмовляє в позові до неналежного відповідача та приймає рішення по суті заявлених вимог щодо належного відповідача. Тобто, визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи, а не на стадії відкриття провадження. 5.4. У справах про визнання права власності у порядку спадкування та спорах щодо будь-якого спадкового майна належним відповідачем є спадкоємець (спадкоємці), який прийняв спадщину, а у випадку їх відсутності, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття, належним відповідачем є відповідний орган місцевого самоврядування. 5.5. Із матеріалів справи вбачається, що спір щодо конкретного майна та членства в ОК "СТ "Труд" виник у зв`язку із спадкуванням після смерті [PERSON] , спадщину після смерті якого, крім позивачки, також прийняла спадкоємець за заповітом [PERSON] шляхом подання до нотаріуса заяви про прийняття спадщини. 5.6. Водночас позов [PERSON] пред`явлено до Черкаської міської ради та ОК "СТ "Труд", але спадкоємця за заповітом до участі у справі в якості віддповідача не залучено. 5.7. За таких обставин, оскільки матеріальні правовідносини щодо права на спадкове майно виникають між спадкоємцями які прийняли спадщину, то підстави для задоволення позову [PERSON] відсутні через недоліки складу відповідачів та незалучення належного відповідача [PERSON] до участі у справі. 5.8. Суд також зауважує, що згідно правової позиції, що викладена у постанові Верховного суду від 25.11.2020 у справі № 292/389/17, при визначенні розміру обов`язкової частки у спадщині враховуються всі спадкоємці за законом першої черги. До таких спадкоємців також належать спадкоємці, які відмовилися від прийняття спадщини, не прийняли спадщину, усунені від права на спадкування або померли до відкриття спадщини, але в яких є спадкоємці за правом представлення. 5.9. Таким чином, враховуючи кількість всіх спадкоємців за законом першої черги, при зверненні до суду з новим позовом позивачці необхідно також правильно розрахувати розмір частки у спадщині, право на яку вона має на підставі ст. 1241 ЦК України. На підставі викладеного та

Outcome: dismissed