Jurisdiction: civil
Date: 2025-12-10 00:00:00

\~ \~ \~ \~17.10.2025 року до Коростенського міськрайонного суду Житомирської області із позовною заявою про виділення в натурі частки із спільної часткової власності, припинення права спільної часткової власності на квартиру, об`єднання об`єкта в інтересах позивача [PERSON] до [PERSON] , за участі третіх осіб на стороні позивача, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору [PERSON] та [PERSON] звернулася адвокат Немировська Ольга Валеріївна. У позові зазначає, що відповідно до Свідоцтва про право власності на житло № [NUMBER] , виданого Коростенським виконкомом міської ради народних депутатів від 27 серпня 2000 року, [PERSON] (далі - позивач) та члени його сім`ї [PERSON] та [PERSON] стали співвласниками приватизованої квартири [ADDRESS] . Позивач придбав ще одну кімнату сусідньої квартири на підставі нотаріально посвідченого Договору купівлі-продажу 1/5 частки приватизованої квартири [ADDRESS] від 12 жовтня 2000 року. Придбану кімнату квартири [ADDRESS] позивач об`єднав з квартирою [ADDRESS] , не втручаючись під час проведення робіт у капітальні стіни, огороджувальні та несучі конструкції та інженерні системи загального користування. \~ \~ \~ \~Відповідач [PERSON] на підставі нотаріально посвідченого Договору дарування частки квартири від 06.04.2013 року став власником 4/5 частки квартири [ADDRESS] . 19.12.2023 року рішенням Коростенського міськрайонного суду № 279/6332/23 виділено [PERSON] , [INFO] , в натурі 4/5 частки квартири [ADDRESS] у вигляді новоутвореної квартири [ADDRESS] та припинено його право спільної часткової власності на вказану квартиру. \~ \~ \~ \~З відповіді на адвокатський запит КП «Коростенське МБТІ» Житомирської обласної ради №118 від 05.09.2025 року вбачається, що під час об`єднання квартири [ADDRESS] та квартири [ADDRESS] роботи з переобладнання та перепланування жилого приміщення проводились без втручання в капітальні стіни, огороджувальні та несучі конструкції та/або інженерні системи загального користування та не потребують дозвільних документів, що дають право на їх виконання, та після закінчення яких об`єкт не підлягає прийняттю в експлуатацію. \~ \~ \~ \~Наявність того факту, що квартира є спільною частковою власністю, перешкоджає позивачу в повній мірі реалізувати своє право власності, оскільки для цього необхідна постійна згода співвласника, його участь у прийнятті рішень, що стосуються квартири. Позивачу важко вирішувати організаційні питання та реалізовувати своє право власності на свою частку квартири в повній мірі, погоджуючи постійно будь-які рішення із співвласником. \~ \~ \~ \~Оскільки в інший спосіб неможливо припинити право спільної часткової власності з виділенням частини належної позивачу нерухомості, а також її об`єднання з квартирою просив вирішити питання в судовому порядку. Відповідно до ухвали Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 03.11.2025 року після усунення недоліків позовної заяви, залучення до участі у справі третіх осіб на стороні позивача, розгляд постановлено проводити в порядку загального позовного провадження з призначенням підготовчого судового засідання на 13:00 годину 27.11.2025 року. \~ \~ \~ \~Відповідач належним чином повідомлений про дату, час та місце проведення підготовчого судового засідання за зареєстрованим місцем проживання та місцезнаходженням об`єкта нерухомості, 13.11.2025 року подав до суду заяву про розгляд справи у відсутність відповідача за наявними у справі матеріалами, у прийнятті рішення покладається на думку суду. \~ \~ \~ \~Треті особи [PERSON] та [PERSON] 12.11.2025 року поштовим зв`язком направили до суду заяви про розгляд без їх участі, заперечень щодо задоволення позовних вимог не мають. Під час підготовчого провадження та проведення підготовчого засідання у даній справі вчинено підготовчі дії, передбачені ч. 2 ст. 197 ЦПК України, зокрема, з`ясовано обсяг доказів, встановлено порядок з`ясування обставин та дослідження доказів під час розгляду справи по суті; визначено дату проведення судового засідання для розгляду справи по суті. Ухвалою Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 27.11.2025 року підготовче провадження у справі закрито, справу призначено до судового розгляду у відкритому судовому засіданні на 15:00 год. 11.12.2025 року. Учасники, будучи належним чином повідомлені про дату, час та місце розгляду справи, у судове засідання не з`явилися. Представник позивача 09.12.2025 року через електронний суд подала заяву про розгляд без її участі та участі позивача, просила проводити розгляд справи за наявними матеріалами, позовні вимоги задовольнити. Згідно зі ч. 1 ст. 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Дослідивши повно, всебічно, об`єктивно та безпосередньо долучені до матеріалів докази, оцінивши їх з точки зору належності, допустимості, достовірності, а в сукупності- достатності, суд дійшов до таких висновків. Судом встановлено, що спірні відносини врегульовані нормами книги 3 Цивільного кодексу України, зокрема інститутами про право власності, а саме права спільної часткової власності. Зміст права власності, яке полягає у праві володіння, користування та розпорядження своїм майном визначено у статті 317 ЦК України. Стаття 321 ЦК України закріплює конституційний принцип непорушності права власності, передбачений статтею 41 Конституції України. Він означає, що право власності є недоторканим, власник може бути позбавлений або обмежений у його здійсненні лише відповідно і в порядку, встановлених законом. Право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності чи необґрунтованість активів, які перебувають у власності, не встановлені судом (стаття 328 ЦК України). Якщо право власності на нерухоме майно відповідно до закону підлягає державній реєстрації, право власності виникає з моменту державної реєстрації. Майно, що є у власності двох або більше осіб (співвласників) належить їм на праві спільної власності (спільне майно). Майно може належати особам на праві спільної часткової або на праві спільної сумісної власності. Власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю (частина перша статі 356 ЦК України). Частиною першою статті 364 ЦК України передбачено право співвласника на виділ у натурі частки з майна, що є у спільній частковій власності. За змістом цієї норми виділ частки зі спільного майна - це перехід частини цього майна у власність учасника спільної власності пропорційно його частки в праві спільної власності й припинення для цієї особи права на частку у спільному майні. Згідно із частиною третьою цієї ж статті у разі виділу співвласником у натурі частки зі спільного майна для співвласника, який здійснив такий виділ, право спільної власності на це майно припиняється. Така особа набуває право власності на виділене майно, і у випадку, встановленому законом, таке право підлягає державній реєстрації. Таким чином, для здійснення виділу майна в натурі зі спільної сумісної власності суд має встановити частки кожного зі співвласників. \~ \~ \~ \~Відповідно до принципів диспозитивності цивільного судочинства та змагальності сторін, встановлених ст.12,13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. \~ \~ \~ \~Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно з частиною першою статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення (частини перша та друга статті 77 ЦПК України). Відповідно до частини другої статті 78 ЦПК України обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Згідно зі статтею 80 ЦПК України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Судом встановлено, що відповідно до Договору купівлі- продажу 1/5 частки приватизованої квартири [ADDRESS] від 12 жовтня 2000 року, [PERSON] набув право власності на 1/5 частки квартири, яка складається з жилої кімнати 11,7 кв.м. Вказаний договір посвідчений приватним нотаріусом Коростенського міського нотаріального округу Добролежею Л.Г. та зареєстрований в реєстрі за №9723 (а.с.11-12). Згідно реєстраційного посвідчення від 12.10.2000 року Коростенським міжміським бюро технічної інвентаризації проведено реєстрацію права власності на 1/5 частки квартири на ім`я [PERSON] за № 6273 (а.с.13). \~ \~ \~ \~КП «Коростенське міжміське бюро технічної інвентаризації» Житомирської обласної ради 10.05.2023 року за № 430/431 складений висновок щодо технічної можливості поділу об`єкта нерухомого майна та акт про розподіл часток в натурі приватизованої квартири [ADDRESS] , відповідно якого новоутворені об`єкти нерухомого майна: - \~ \~ \~ \~квартира [ADDRESS] , у користуванні якої знаходиться: коридор 29-1 площею 5,2 м. кв., ванна кімната 29-2 площею 2,7 м. кв., кухня 29-3 площею 5,5 м. кв., кімната 29-4 площею 17,6 м. кв., кімната 29-5 площею 10,5 м. кв., кладова 29-6 площею 0,7 м. кв., балкон площею 0,7 м. кв. належить [PERSON] ; - \~ \~ \~ \~квартира [ADDRESS] , у користування якої знаходиться кімната 29-7 площею 11,7 кв.м., що складає новоутворену квартиру [ADDRESS] , належить [PERSON] (а.с.19-21). \~ \~ \~ \~Згідно з рішенням Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 19.12.2023 року № 279/6332/23 виділено [PERSON] , [INFO] , в натурі 4/5 частки квартири [ADDRESS] у вигляді новоутвореної квартири [ADDRESS] , яка складається з: коридор 29-1 площею 5,2 м. кв., ванна кімната 29-2 площею 2,7 м. кв., кухня 29-3 площею 5,5 м. кв., кімната 29-4 площею 17,6 м. кв., кімната 29-5 площею 10,5 м. кв., кладова 29-6 площею 0,7 м. кв., балкон площею 0,7 м. кв. та припинено право спільної часткової власності [PERSON] на квартиру [ADDRESS] (а.с.14-16). \~ \~ \~ \~Відповідно до витягу з Державного реєстру речових прав № 376132322 від 26.04.2024 року право власності на квартиру [ADDRESS] , загальною площею 42,9 кв.м , житловою 28,1 кв.м. на підставі рішення Корсотенського міськрайонного суду від 19.12.2023 року зареєстровано на ім`я [PERSON] (а.с.17). \~ \~ \~ \~Отже 4/5 частини квартири вже виділена як самостійний об`єкт нерухомого майна в квартиру, яка має власну поштову адресу, на неї припинено право спільної часткової власності відповідача, тому укладення договору про поділ об`єкта є неможливлим. \~ \~ \~ \~Оскільки після виділу частки зі спільного нерухомого майна в порядку статті 364 ЦК України право спільної власності припиняється, то при виділі частки зі спільного нерухомого майна власнику, частка якого виділяється, та власнику (власникам), частки яких залишаються, мають бути виділені окремі приміщення, які повинні бути ізольованими від приміщень іншого (інших) співвласників, мати окремий вихід, підведену систему водопостачання, водовідведення, опалення тощо, тобто складати окремий об`єкт нерухомого майна в розумінні статті 181 цього Кодексу. Питання щодо поділу об`єктів нерухомого майна може розглядатись лише після визнання права власності на них відповідно до закону. Зазначені положення узгоджуються з нормами статей 316, 317, частинами першою, другою статті 376 ЦК України. \~ \~ \~ \~Така позиція була викладена Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 20.11.2019 року по справі № 344/8200/14. Суд враховує, що виділення 1/5 частки квартири без одночасного вирішення питання про об`єднання її з іншою (сусідньою) квартирою [ADDRESS] , належною позивачу та заінтересованим особам у справи, не відповідатиме умовам поділу, оскільки не забезпечить належне її функціонування як окремого об`єкта нерухомості та не призведе до ефективного вирішення спору. \~ \~ \~ \~Згідно з висновком про об`єднання нерухомого майна від 30.05.2024 № 4318 та актом про об`єднання об`єкта нерухомого майна КП «Коростенське міжміське бюро технічної інвентаризації» за технічними показниками об`єкти: квартира [ADDRESS] та квартира [ADDRESS] може бути об`єднано в квартиру [ADDRESS] в цілому. З урахуванням досліджених в судовому засідання доказів суд дійшов до висновку про можливість виділення позивачу 1/5 частки квартири [ADDRESS] в окремий об`єкт нерухомого майна з припиненням права спільної часткової власності на цю частину для позивача та об`єднання з квартирою [ADDRESS] в новий об`єкт нерухомого майна новоутворену квартиру. \~ \~ \~ \~При цьому суд не вирішує питання щодо перерозподілу часток між співвласниками квартири [ADDRESS] з урахуванням додатково приєднаного об`єкта нерухомості. \~ \~ \~ \~Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що позов є обгрунтованим та підлягає задоволенню у повному обсязі. \~ \~ \~ \~Відповідно до принципу диспозитивності цивільного судочинства розподіл судових витрат судом не здійснюється. \~ \~ \~ \~

Outcome: approved