Jurisdiction: civil
Date: 2025-12-14 00:00:00

Позовні вимоги. Уповноважений представник позивача ЛМКП «Львівтеплоенерго» - Капранова Н. Я., 13.10.2025 року (вх. № 22812) звернулась до\~Залізничного районного\~суду м.\~Львова з\~позовом до\~ [PERSON] ,\~у якому\~просить стягнути\~з відповідача\~на користь\~ЛМКП «Львівтеплоенерго»\~заборгованість за\~період з\~01.12.2021\~року по\~31.08.2025\~року за\~послуги з\~постачання теплової\~енергії на\~забезпечення загальнопобутових\~потреб на\~опалення та\~абонентське обслуговування\~в сумі\~7\~325\~грн.\~63\~коп.,\~пеню в\~розмірі 269\~грн.\~15\~коп.,\~3%\~річних \~81\~грн.\~74\~коп.,\~інфляційні втрати\~ 273\~грн.\~38\~коп.,\~Позовні вимоги\~мотивує тим,\~що відповідач не здійснює оплату, за надані житлово-комунальні послуги. Рух справи в суді. Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 13.10.2025 року визначено головуючого суддю Залізничного районного суду м. Львова Кирилюка А. І. (а.с. 23). Ухвалою Залізничного районного суду м. Львова від 14.10.2025 року прийнято до\~розгляду позовну\~заяву та\~відкрито провадження\~у справі.\~Розгляд справи\~постановлено проводити\~у порядку\~спрощеного позовного\~провадження без\~повідомлення (виклику)\~сторін. (а.с. 25-26). Позиція сторін по справі. У вказаний строк відповідач не надав суду відзив на позовну заяву, відповідно до вимог\~ст. 178 ЦПК України, без поважних причин. У матеріалах справи відсутні клопотання сторін про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. Враховуючи наведене, відповідно до ч. 8 ст. 178 та ч. 5 ст. 279\~ЦПК України суд розглядає справу у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами. Згідно ч. 13 ст. 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться. Частиною 3 ст. 13 ЦПК України передбачено, що учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Разом з цим, згідно ч. 4 ст. 12 ЦПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. У відповідності до вимог ч. 2 ст. 247\~ЦПК України у разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Розглянувши справу у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін за наявними у справі матеріалами (у письмовому провадженні), дослідивши письмові докази наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, суд встановив наступні обставини та дійшов наступних висновків. Суд зазначає, що згідно ст. 2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Стаття 12 ЦПК України передбачає, зокрема те, що учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Як передбачено ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу,\~в межах\~заявлених нею\~вимог і\~на підставі\~доказів,\~поданих учасниками\~справи або\~витребуваних судом\~у передбачених\~цим Кодексом\~випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Положеннями ст. 15, 16\~Цивільного кодексу\~України (далі\~-\~ЦК України), ст.\~4\~ЦПК України передбачено, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Встановлені судом фактичні обставини справи. Судом встановлено,\~що відповідач [PERSON] ,\~зареєстрований\~в квартирі\~ [ADDRESS] ,\~що підтверджується\~довідкою з\~місця проживання\~про склад\~сім`ї,\~виданої ЛМКП\~«Львівтеплоенерго» від\~17.09.2025\~року за\~№ 85. (а.с. 13). Згідно розрахунків заборгованості за надані абонентські послуги відповідачів\~виникла заборгованість за період з 01.12.2021 року по 31.08.2025 рік з оплати послуг з постачання теплової енергії в розмірі 7 325 грн 63 коп. (а.с. 14). Також,\~судом встановлено,\~що відповідачам\~було нараховано\~на заборгованість\~за послуги\~з постачання\~теплової енергії,\~пеню та\~інфляційні втрати\~за період\~з 01.01.2024\~року по\~30.06.2025\~рік у\~розмірі 269\~грн 15\~коп.\~ пені,\~3%\~річних \~81\~грн 74\~коп.,\~інфляційні втрати\~ 273\~грн 38\~коп. (а.с. 15). Судом, також, досліджено договір приєднання про надання послуг з централізованого опалення та послуг з централізованого постачання гарячої води ЛКП «Залізничнетеплоенерго». Застосоване судом законодавство та мотиви суду. Згідно з ч. 1\~ст. 714 ЦК України\~за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. Відповідно до положень\~ст. 509 ЦК України, зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від вчинення певної дії (негативне зобов`язання), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку; зобов`язання виникають з підстав, встановлених\~статтею 11 цього Кодексу. Статтею 11 ЦК України\~передбачено, що цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки. Згідно з ч. 5\~ст. 13 Закону України «Про житлово-комунальні послуги»\~у разі якщо співвласники багатоквартирного будинку не прийняли рішення про вибір моделі договірних відносин та не уклали з виконавцем комунальної послуги відповідний договір (крім послуг з постачання та розподілу природного газу і послуг з постачання та розподілу електричної енергії), з ними укладається індивідуальний договір про надання комунальної послуги, що є публічним договором приєднання. Пунктом 13 Правил надання послуги з постачання теплової енергії, затверджених\~Постановою Кабінету Міністрів України від 21.08.2019 за №830\~передбачено, що індивідуальний договір вважається укладеним із споживачем, якщо протягом 30 днів з дня опублікування тексту договору на офіційному веб-сайті органу місцевого самоврядування та/або на веб-сайті виконавця співвласники багатоквартирного будинку не прийняли рішення про вибір моделі договірних відносин та не уклали відповідний договір з виконавцем. Індивідуальний договір з власником індивідуальних (садибних) житлових будинків вважається укладеним, якщо протягом 30 днів з дня опублікування тексту договору на офіційному веб-сайті органу місцевого самоврядування та/або на веб-сайті виконавця такий власник не вчинив дій щодо відключення (відмови) від комунальної послуги (фактичне виконання робіт із відключення будинку) Фактом приєднання споживача до умов індивідуального договору (акцептування договору) є вчинення споживачем будь-яких дій, які свідчать про його бажання укласти договір, зокрема надання виконавцю підписаної заяви-приєднання, сплата рахунка за надані послуги, факт отримання послуги або надсилання через Єдину платформу електронного повідомлення про прийняття пропозиції укласти електронний договір (акцепт), наданої відповідно до вимог статтей\~10\~та\~11 Закону України «Про електронну комерцію»\~(за наявності електронних кабінетів у споживача та виконавця). Частинами 1, 4\~ст. 319 ЦК України\~передбачено, що власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власність зобов`язує. Згідно із п. 5\~ст. 1 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку»\~співвласники багатоквартирного будинку власники квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку. Відповідно до п. 6 ч. 1\~ст. 1 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку»\~спільне майно багатоквартирного будинку\~приміщення загального користування (у тому числі допоміжні), несучі, огороджувальні та несуче-огороджувальні конструкції будинку, механічне, електричне, сантехнічне та інше обладнання всередині або за межами будинку, яке обслуговує більше одного житлового або нежитлового приміщення, а також будівлі і споруди, які призначені для задоволення потреб співвласників багатоквартирного будинку та розташовані на прибудинковій території, а також права на земельну ділянку, на якій розташовані багатоквартирний будинок і належні до нього будівлі та споруди і його прибудинкова територія. Спільне майно багатоквартирного будинку є спільною сумісною власністю співвласників ( ч. 1\~ст. 5 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку»). Витрати на управління багатоквартирним будинком розподіляються між співвласниками пропорційно до їхніх часток співвласника, якщо рішенням зборів співвласників або законодавством не передбачено іншого порядку розподілу витрат (ч. 2\~ст. 12 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку»). Відповідно до пунктів 3, 5, 11 ч. 1\~ст. 1 Закону України «Про житлово-комунальні послуги»\~житлово-комунальні послуги\~результат господарської діяльності, спрямованої на забезпечення умов проживання та/або перебування осіб у житлових і нежитлових приміщеннях, будинках і спорудах, комплексах будинків і споруд відповідно до нормативів, норм, стандартів, порядків і правил, що здійснюється на підставі відповідних договорів про надання житлово-комунальних послуг Плата за абонентське обслуговування\~платіж, який споживач сплачує виконавцю комунальної послуги за індивідуальним договором про надання комунальних послуг (далі - індивідуальний договір) або за індивідуальним договором з обслуговуванням внутрішньобудинкових систем про надання комунальних послуг (далі\~індивідуальний договір з обслуговуванням внутрішньобудинкових систем) (крім послуг з постачання та розподілу природного газу і з постачання та розподілу електричної енергії), що включає витрати виконавця, пов`язані з укладенням договору про надання комунальної послуги, здійсненням розподілу обсягу спожитих послуг між споживачами, нарахуванням та стягненням плати за спожиті комунальні послуги, обслуговуванням та заміною вузлів комерційного обліку води і теплової енергії (у разі їх наявності у будівлі споживача), крім випадків, визначених цим Законом, а також за виконання інших функцій, пов`язаних з обслуговуванням виконавцем абонентів за індивідуальними договорами (крім обслуговування та поточного ремонту внутрішньобудинкових систем теплопостачання, водопостачання, водовідведення та постачання гарячої води). Частиною 6\~ст. 10 Закону України «Про комерційний облік теплової енергії та водопостачання»\~передбачено, що обсяг теплової енергії, витраченої на опалення місць загального користування та допоміжних приміщень будівлі, а також на забезпечення функціонування внутрішньобудинкових систем опалення та гарячого водопостачання, розподіляється відповідно до правил, встановлених цією статтею, також на власників (співвласників) приміщень, обладнаних індивідуальними системами опалення та/або гарячого водопостачання. Плата за абонентське обслуговування нараховується у відповідності до\~ст.13 Закону України «Про житлово-комунальні послуги». Статтею 526 ЦК України\~визначено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та цього\~Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а\~статтею 525 ЦК України\~передбачено, що одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається. Відповідно до\~ст. 610 ЦК України\~порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання. Відповідно постанови Верховного Суду від 22.12.2020 у справі № 311/3489/18, власники квартир багатоквартирних будинків є співвласниками усіх допоміжних приміщень будинку та його технічного обладнання і зобов`язанні брати участь у загальних витратах, пов`язаних з утриманням будинку та прибудинкових територій відповідно до своєї частки у майні будинку. Відключення від мереж централізованого опалення не є підставою для звільнення мешканців від такої участі. У разі несвоєчасного здійснення платежів за житлово-комунальні послуги споживач зобов`язаний сплатити пеню в розмірі, встановленому в договорі, але не вище 0,01 відсотка суми боргу за кожен день прострочення. Загальний розмір сплаченої пені не може перевищувати 100 відсотків загальної суми боргу (ст.26 Закону України «Про житлово-комунальні послуги»). Відповідно до ч. 2\~ст. 625 ЦК України\~боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. Згідно з ч.1\~ст. 549 ЦК України\~неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Відповідачами не спростовано розрахунок заборгованості, наданий позивачем, доказів його неправильності не надано, власного розрахунку не проведено, а відтак у зв`язку із неналежним виконанням зобов`язання щодо оплати наданих послуг, з відповідача на користь позивача слід стягнути вищевказану заборгованість. Так, відповідно до ч. 3 ст. 9 ЗУ «Про житлово-комунальні послуги» дієздатні особи, які проживають та/або зареєстровані у житлі споживача, користуються нарівні зі споживачем усіма житлово-комунальними послугами та несуть солідарну відповідальність за зобов`язаннями з оплати житлово-комунальних послуг. З огляду на зазначене, суд дійшов висновку, що позов підставний і підлягає до задоволення у повному обсязі. Судові витрати по справі. Відповідно до ч. 1 ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Приписами ч. 1 ст.\~141\~ЦПК України встановлено, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Згідно платіжної інструкції № 20953 від 25.09.2025 року (а.с.\~6) позивачем\~сплачено судовий\~збір у\~розмірі 3\~028\~грн 00\~коп. З огляду на те, що заявлені позовні вимоги задоволено повністю, то на підставі ст. 133, 141\~ЦПК України з відповідачів на користь позивача необхідно стягнути сплачений таким судовий збір у розмірі 3 028 грн 00 коп. На підставі наведеного та

Outcome: approved