Jurisdiction: civil
Date: 2025-12-14 00:00:00

У жовтні 2025 року Акціонерне товариство «Акцент-Банк» звернулося до суду з позовом до [PERSON] про стягнення заборгованості. В обгрунтування позову позивач зазначив, що 02.07.2024 року [PERSON] приєднався до Умов та Правил надання банківських послуг в А-Банку\~з метою отримання банківських послуг та відкриття банківського (поточного) рахунку. 02.07.2024 року [PERSON] підписано заяву щодо встановлення кредитного ліміту (або заяву про відкриття, ведення поточного рахунку та встановлення кредитного ліміту за карткою/рахунком) на підставі якої відповідачу відкрито поточний рахунок, встановлено на нього відповідний кредитний ліміт та видано платіжну картку, як засіб доступу до рахунку. Вказані документи містять всі суттєві умови кредитування, строк, розмір процентів, максимальний розмір кредиту, тощо. Відповідачу надано кредит у вигляді встановлення кредитного ліміту на рахунок зі сплатою процентів за користування кредитом у розмірі 40,80% на рік на суму залишку заборгованості за кредитом та видано платіжну картку. Відповідач підтвердив свою згоду на те, що підписана ним анкета-заява про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг в А-Банку разом з Умовами та правилами, які викладені на банківському сайті https://a-bank.com.ua/terms, складає між ним та банком кредитний договір, що підтверджується підписом у заяві. Всі основні умови кредитування доведені відповідачеві, про що свідчить його підпис в паспорті споживчого кредиту за програмою «Кредитна картка». Банк свої зобов`язання за договором виконав у повному обсязі, а саме надав відповідачу кредит (встановив кредитний ліміт) у розмірі, відповідно до умов договору. Відповідач зобов`язання за вказаним договором не виконав у зв`язку з чим станом на 27.10.2025 року має заборгованість в сумі 173939 грн. 72 коп., яка складається з наступного: 127022 грн. 43 коп. заборгованість за тілом кредиту, 46367 грн. 29 коп. заборгованість за процентами, 550 грн. 00 коп. заборгованість за пенею, яку позивач просить стягнути з відповідача на свою користь, а також сплачений при зверненні до суду судовий збір в сумі 2422 грн. 40 коп. Ухвалою Бобринецького районного суду Кіровоградської області від 04.11.2025 року відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження в судовому засіданні з викликом сторін (а.с.56-57). Представник позивача в судове засідання не з`явився, про дату, час і місце розгляду справи повідомлений належним чином. Разом з позовною заявою подав до суду клопотання, в якому позовні вимоги підтримав у повному обсязі та просив справу розглянути без участі представника позивача (а.с.7 зворот). Відповідач в судовому засіданні позовні вимоги визнав частково в частині стягнення заборгованості за тілом кредиту в сумі 127022 грн. 43 коп., про що подав заяву. У задоволенні іншої частини вимог щодо стягнення з нього заборгованості за відсотками, пенею, а також судових витрат просив відмовити, через неможливість сплачувати кредит. Суд, заслухавши пояснення відповідача, дослідивши зібрані в судовому засіданні докази вважає, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню виходячи з наступних підстав. Судом встановлено, що 02.07.2024 року [PERSON] електронним підписом підписав анкету-заяву про приєднання до умов та правил надання банківських послуг в АТ «А-Банк», відповідно до якої до укладання цієї угоди ознайомився з актуальними умовами та правилами надання банківських послуг АТ «А-Банк», що розміщені за посиланням: www.a-bank.com.ua/terms, з інформацією, яка розміщується на веб-сайті та доступна за посиланням www.a-bank.com.ua в повному об`ємі (а.с.11 зворот а.с.12). Підписуючи анкету-заяву про приєднання до умов та правил надання банківських послуг в АТ «А-Банк» від 02.07.2024 року [PERSON] підтвердив, що дана анкета-заява разом з умовами та правилами надання банківських послуг АТ «А-Банк», що розміщені за посиланням https://a-bank.com.ua між ним та АТ «А-Банк» становлять договір про надання банківських послуг зі строком дії у 90 років, умови якого йому зрозумілі та не потребують додаткового тлумачення. Зазначив, що правочини (у тому числі підписання договорів, угод, листів, повідомлень тощо) можуть вчинятися ним з використанням електронного підпису та визнав, що простий або удосконалений електронний підпис є аналогом власноручного підпису та його накладення має рівнозначні юридичні наслідки із власноручним підписом документів на паперових носіях. 02.07.2024 року [PERSON] цифровим власноручним підписом підписав заяву про відкриття, ведення поточного рахунку та встановлення кредитного ліміту за карткою/рахунком, згідно з якою просив відкрити йому поточний рахунок у UAN та встановити кредитний ліміт на наступних умовах: вид кредиту - кредитний ліміт на поточний рахунок; тип кредиту - кредитування рахунку; мета отримання кредиту - споживчі цілі; сума кредиту - від 1000 грн. до 200000 грн.; пільговий період користування кредитним лімітом становить до 62 днів за ставкою 0,000001%. У разі виходу з пільгового періоду на кредит буде нараховуватися процентна ставка 3,4% на місяць. Проценти за користування кредитом сплачуються у складі щомісячного платежу; строк кредитування (строк дії кредитного договору) - 240 місяців; порядок погашення - щомісяця, до останнього дня поточного місяця включно, в розмірі не менше 5% від заборгованості та не менше нарахованих відсотків за користування кредитом, та не менше 100 грн. й не більше повного розміру заборгованості за договором про споживчий кредит; при невиконанні зобов`язання щодо повернення кредиту застосовується ставка у розмірі 6,8% у місяць, яка нараховується на суму загальної заборгованості; штраф за несвоєчасне погашення кредиту та/або відсотків. Штраф списується в день списання відсотків: 50 грн. кожен раз, коли виникає прострочення по сплаті обов`язкового щомісячного платежу повністю або частково на суму від 100 грн.; 100 грн. кожен раз, коли виникає прострочення по сплаті обов`язкового щомісячного платежу на суму від 100 грн. другий місяць поспіль і більше; 500 грн. + 5% від суми загальної заборгованості, у разі непогашення протягом 60 календарних днів простроченого по сплаті обов`язкового щомісячного платежу за карткою із порушеним строком більше ніж на 30 днів (а.с.12 зворот а.с.14). Підписанням заяви про відкриття, ведення поточного рахунку та встановлення кредитного ліміту за карткою/рахунком відповідач підтвердив та погодився, що до укладання цієї угоди ознайомився з актуальними умовами та правилами надання банківських послуг АТ «А-Банк», що розміщені за посиланням www.a-bank.com.ua/terms, з інформацією, яка розміщується на веб-сайті та доступна за посиланням www.a-bank.com.ua в повному об`ємі, відповідно до ч.2 ст.7 Закону України «Про фінансові послуги та фінансові компанії», з довідкою про систему гарантування вкладів фізичних осіб. Також, 02.07.2024\~року [PERSON] електронним\~підписом підписав паспорт споживчого кредиту «Кредитна картка «Зелена», згідно якого АТ «Акцент-Банк» надав відповідачу інформацію, яка зберігає чинність та є актуальною до 07.07.2024 року, про основні умови кредитування з урахуванням побажань споживача, реальної річної процентної ставки та орієнтовної загальної вартості кредиту, порядок повернення кредиту та інше (а.с.15 зворот а.с.16). Згідно довідки АТ «Акцент-Банк» за картами, [PERSON] відкрито рахунок № [NUMBER] та видано наступні картки: № [NUMBER] , строком дії до грудня 2031 року; № [NUMBER] , строком дії до грудня 2031 року; № [NUMBER] , строком дії до грудня 2031 року; № [NUMBER] , строком дії до грудня 2031 року (а.с.27 зворот). Згідно довідки АТ «Акцент-Банк» за лімітами за кредитним договором б/н від 02.07.2024 року, укладеним з [PERSON] , за період з 02.07.2024 року по 27.10.2025 року, банком 02.07.2024 року було встановлено кредитний ліміт в розмірі 0,00 грн., який в подальшому неодноразово було збільшено, востаннє 20.10.2024 року до 127100 грн. 00 коп. (а.с.27). Зі змісту наданої АТ «А-Банк» виписки по картці клієнта [PERSON] за період з 02.07.2024 року по 27.10.2025 року, вбачається, що відповідач отримав кредитні кошти від позивача, користувався коштами, що також вказує на наявність між сторонами кредитних правовідносин (а.с.17-26). Згідно з наданим банком розрахунком, заборгованість відповідача за вказаним кредитним договором станом на 27.10.2025 року становить 173939 грн. 72 коп., яка складається з наступного: 127022 грн. 43 коп. заборгованість за тілом кредиту, 46367 грн. 29 коп. заборгованість за процентами, 550 грн. 00 коп. заборгованість за пенею (а.с.8-11). Інформація, викладена у розрахунку заборгованості підтверджується також випискою АТ «А-Банк» по картці клієнта [PERSON] за період з 02.07.2024 року по 27.10.2025 року (а.с.17-26). Відповідно до ч.2 ст.11 ЦК України підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини. Частиною 1 статті 205 ЦК України визначено, що правочин може вчинятися усно або в письмовій (електронній) формі. Сторони мають право обирати форму правочину, якщо інше не встановлено законом. Згідно з ч.ч. 1, 2 ст.207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах (у тому числі електронних), у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони; воля сторін виражена за допомогою телетайпного, електронного або іншого технічного засобу зв`язку; він підписаний його стороною (сторонами). Відповідно до 1 ст. 633 ЦК України публічним є договір, в якому одна сторона - підприємець взяла на себе обов`язок здійснювати продаж товарів, виконання робіт або надання послуг кожному, хто до неї звернеться (роздрібна торгівля, перевезення транспортом загального користування, послуги зв`язку, медичне, готельне, банківське обслуговування тощо). За змістом ч.1 ст.634 ЦК України договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору. У переважній більшості випадків застосування конструкції договору приєднання його умови розроблює підприємець. Цивільний кодекс України у статтях 3, 6, 203, 626, 627 визначає загальні засади цивільного законодавства, зокрема поняття договору і свободи договору та формулює загальні вимоги до договорів як різновиду правочинів (вільне волевиявлення учасника правочину). Відповідно до ч.1 ст.626 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з врахуванням вимог цього кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості. Частиною 1 статті 628 ЦК України встановлено, що зміст договору становлять умови, визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Згідно ч.2 ст.639 ЦК України якщо сторони домовилися укласти договір у певній формі, він вважається укладеним з моменту надання йому цієї форми, навіть якщо законом ця форма для даного виду договорів не вимагалася. Таким чином, уклавши договір на умовах, викладених у ньому, відповідач як позичальник, тим самим засвідчив свою згоду та взяв на себе зобов`язання виконувати умови, які були в ньому закріплені. Слід також зазначити, що особливості укладання кредитного договору в електронному вигляді визначені Законом України «Про електронну комерцію». Згідно з п.6 ч.1 ст.3 Закону України «Про електронну комерцію» електронний підпис одноразовим ідентифікатором - це дані в електронній формі у вигляді алфавітно-цифрової послідовності, що додаються до інших; електронних даних особою, яка прийняла пропозицію (оферту) укласти електронний договір, та надсилаються іншій стороні цього договору. Відповідно до ч.3 ст.11 Закону України «Про електронну комерцію» електронний договір укладається шляхом пропозиції його укласти (оферти) однією стороною та її прийняття (акцепту) другою стороною. Електронний договір вважається укладеним з моменту одержання особою, яка направила пропозицію укласти такий договір, відповіді про прийняття цієї пропозиції в порядку, визначеному частиною шостою цієї статті. За змістом ч.8 ст.11 Закону України «Про електронну комерцію» у разі якщо укладення електронного договору відбувається в інформаційно-телекомунікаційній системі суб`єкта електронної комерції, для прийняття пропозиції укласти такий договір особа має ідентифікуватися в такій системі та надати відповідь про прийняття пропозиції (акцепт) у порядку, визначеному частиною шостою цієї статті. Такий документ оформляється у довільній формі та має містити істотні умови, передбачені законодавством для відповідного договору. Електронний договір, укладений шляхом обміну електронними повідомленнями, підписаний у порядку, визначеному статтею 12 цього Закону, вважається таким, що за правовими наслідками прирівнюється до договору, укладеного в письмовій формі. З матеріалів справи вбачається, що укладений між сторонами договір відповідає вимогам закону, умови договору позивачем виконані шляхом встановлення кредитного ліміту на рахунок. Статтею 526 ЦК України передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Відповідно до ч.1 ст.1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. За змістом ч.2 ст.1056-1 ЦК України розмір процентів, тип процентної ставки (фіксована або змінювана) та порядок їх сплати за кредитним договором визначаються в договорі залежно від кредитного ризику, наданого забезпечення, попиту і пропозицій, які склалися на кредитному ринку, строку користування кредитом, розміру облікової ставки та інших факторів на дату укладення договору. Відповідно до ч.1 ст.1048 ЦК України позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України. У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики. Згідно зі ст.1049 ЦК України позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Відповідно до статей 610, 611 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання. У разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема, відшкодування збитків. Боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом (ст.612 ЦК України). Таким чином, із, дослідженої судом заяви про відкриття, ведення поточного рахунку та встановлення кредитного ліміту за карткою/рахунком від 02.07.2024 року, суд встановив, що сторони узгодили розмір кредиту, грошову одиницю, в якій надано кредит, строк та умови його надання, а також розмір процентної ставки за користування кредитом та при невиконанні зобов`язань щодо повернення кредиту, що свідчить про наявність волі відповідача для укладення такого правочину на зазначених у ньому умовах шляхом його підписання за допомогою цифрового власноручного підпису. Відповідачем не спростовано, що при укладенні кредитного договору він діяв свідомо та вільно, враховуючи власні інтереси, добровільно погодився з його умовами, визначивши характер правочину і всі його істотні умови. На виконання умов кредитного договору відповідач отримав кредитні кошти, користувався ними для задоволення власних потреб, а також частково виконав зобов`язання з їх повернення та сплати відсотків. З вищенаведених обгрунтувань, суд не може взяти до уваги усні заперечення відповідача в частині стягнення заборгованості по відсотках, так як спростовуються наданими позивачем та дослідженими судом доказами. Враховуючи наведене, не заслуговують на увагу усні доводи відповідача щодо несправедливості вимоги позивача про стягнення нарахованих відсотків за кредитним договором, оскільки така вимога ґрунтується на умовах, з якими, укладаючи договір, погодився відповідач. Встановивши, що банк надав відповідачу кредит, а відповідач його не повернув, позовні вимоги в частині стягнення заборгованості за тілом кредиту у розмірі 127022 грн. 43 коп. та процентами у розмірі 46367 грн. 29 коп. підлягають задоволенню. Щодо вимог про стягнення заборгованості за пенею в сумі 550 грн. суд дійшов наступного висновку. Так, Законом України «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо дії норм на період воєнного стану» від 15.03.2022 року №2120-ІХ, серед іншого, внесено зміни до розділу Прикінцеві та перехідні положення ЦК України та доповнено його пунктом 18 наступного змісту: «У період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцяти денний строк після його припинення або скасування у разі прострочення позичальником виконання грошового зобов`язання за договором, відповідно до якого позичальнику було надано кредит (позику) банком або іншим кредитодавцем (позикодавцем), позичальник звільняється від відповідальності, визначеної ст. 625 цього Кодексу, а також від обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за таке прострочення. Установити, що неустойка (штраф, пеня) та інші платежі, сплата яких передбачена відповідними договорами, нараховані включно з 24 лютого 2022 року за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) за такими договорами, підлягають списанню кредитодавцем (позикодавцем)». Тобто в період існування особливих правових наслідків - протягом дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування, до позичальника застосовуються особливі наслідки звільнення від сплати неустойки (штрафу, пені) за прострочення виконання (невиконання, часткового виконання) кредитних зобов`язань. Аналогічний правовий висновок, щодо аналізу п.18 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України, викладений у постанові Верховного Суду від 12.06.2024 у справі №910/10901/23. Згідно правового висновку, що викладений у постанові Верховного Суду від 18.10.2023 року у справі №706/68/23, дія п.18 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України розповсюджується на кредитний договір. У зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, Указом Президента України № 64/2022 від 24 лютого 2022 року на території України з 24.02.2022 року введено військовий стан строком на 30 діб, який у подальшому, у зв`язку з триваючою широкомасштабною збройною агресією РФ продовжувався та правовий режим воєнного стану діє до теперішнього часу. Відтак, суд відхиляє вимоги банку про стягнення з відповідача пені, нарахованої за прострочення виконання договірних зобов`язань щодо повернення кредитних коштів у погоджені строки. У зв`язку із викладеним, не підлягає до задоволення вимога позивача про стягнення заборгованості за пенею в сумі 550 грн. Відповідно до ч.1 ст.141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. При зверненні\~до суду\~позивачем сплачено\~судовий збір\~у розмірі\~2422 грн. 40 коп. За результатом розгляду справи позовні вимоги задоволено частково, тому з урахуванням принципу пропорційності розміру задоволених позовних вимог, суд приходить до висновку, що на користь позивача підлягають стягненню витрати зі сплати судового збору з відповідача в сумі 2414 грн. 65 коп.

Outcome: partial