Jurisdiction: civil
Date: 2025-12-15 00:00:00

15.10.2025 р. до суду надійшла зазначена позовна заява. Провадження у справі відкрито 20.10.2025 р., вирішено справу розглядати у порядку загального позовного провадження, призначено підготовче судове засідання. 17.11.2025 р. справу призначено до судового розгляду. Короткий зміст вимог позовної заяви В 2014 році Козятинська міська рада передала будівлю колишнього дитячого садка, яка знаходиться по [ADDRESS] , що адміністративно підпорядковується м. Козятин, під реконструкцію в житловий будинок на 5 квартир. Тоді ж Козятинська міська рада замовила в районному комунальному підприємстві «Проектно-виробничий архітектурно-планувальний центр» ескізний проект реконструкції будівлі колишнього дитячого садка по [ADDRESS] під реконструкцію в житловий будинок на 5 квартир. Рішенням Козятинської міської ради від 16.09.2014 року № 1144- VІ передано у власність частину нежитлового приміщення площею 59,27 кв.м. гр.-( приміщення № 5 відповідно до проекту реконструкції ) в [ADDRESS] гр. [PERSON] багатодітній матері з метою реконструкції його в житлову квартиру. Після виготовлення вищевказаного ескізного проекту реконструкції громадяни, яким за вищевказаними рішеннями Козятинської міської ради надані у власність приміщення в будівлі колишнього дитячого садка,а саме, [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] 10.02.2015 року подали до департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Вінницькій області декларацію про початок виконання будівельних робіт по реконструкції будівлі колишнього дитячого садка в житловий будинок. Пунктом 1 рішення Козятинської міської ради від 30.09.2016 року №397-VІІ«Про внесення змін в рішення 41 сесії 6 скликання від 16.09.2014 року №1144-VІ» виключено пункт 3 із рішення Козятинської міської ради від 16.09.2014 року №1144-VІ «Про передачу нежитлового приміщення» на підставі заяви гр.-ки [PERSON] .. При цьому, пунктом 2 цього рішення Козятинської міської ради внесено зміни до пункту 1 рішення Козятинської міської ради від 16.09.2014 року №1144-VІ «Про передачу нежитлового приміщення» і викладено цей пункт в такій редакції: «1. Передати у власність частину нежитлового приміщення, площею 59,27 кв.м (приміщення №2), відповідно до проекту реконструкції в [ADDRESS] , гр.-ці [PERSON] , багатодітній матері, з метою реконструкції його в житлову квартиру». З часу подачі до департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Вінницькій області вищевказаної декларації про початок виконання будівельних робіт по реконструкції будівлі колишнього дитячого садка в житловий будинок, сталися зміни у складі осіб, яким нежитлові приміщення в цій будівлі передані під реконструкцію в житлові квартири, а також зміни щодо закріплення конкретних приміщень за окремими особами. На час подачі вищевказаної декларації нежитлові приміщення в будівлі колишнього дитячого садка були передані громадянам [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] .. В вересні 2016 року гр.-ка [PERSON] подала заяву про відмову від переданого їй приміщення №2 і це приміщення вищевказаним рішенням Козятинської міської ради від 30.09.2016 року №397-VІІ було передано під реконструкцію в житлову квартиру гр.-ці [PERSON] , якій до цього було виділено приміщення №5. Таким чином, на сьогоднішній деньвищевказані нежитлові приміщення в будівлі колишнього дитячого садка, які передані під реконструкцію в житлові квартири за вищевказаними чинними рішеннями Козятинської міської ради, розподілені таким чином: -приміщення №1 - [PERSON] (п.2 рішення Козятинської міської ради від 16.09.2014 року №1144- VІ); -приміщення №2 [PERSON] (п.2 рішення Козятинської міської ради від 30.09.2016 року №397-VІІ); -приміщення №4 [PERSON] (п.1 рішення Козятинської міської ради від 26.12.2014 року №1227-VІ); -приміщення №5 [PERSON] (п.1 рішення Козятинської міської ради від 02.06.2017 року № 687-VІІ). Всі вищевказані особи, в тому числі і позивач, на сьогоднішній день закінчили загальні будівельні роботи щодо реконструкції нежитлових приміщень в житлові квартири відповідно до вищевказаного ескізного проекту за № 017/03-14-1 від 2014 року. 08.08. 2025 року ТОВ «М-БТІ» виготовило технічний паспорт на квартиру [ADDRESS] . Проте, на даний час виникла необхідність у під?єднанні виділеної позивачу квартири до електричної мережі, мереж водопостачання і водовідведення та мережі газопостачання. Це виявилось неможливим оскільки, по даний час вищевказані квартири в будівлі колишнього дитячого садка не віднесені до житлового фонду, не прийняті в експлуатацію, а я юридично не є власником виділеної їй квартири. 26.08.2025 року позивач звернулась до Козятинського міського голови із заявою, в якій просила перевести приміщення колишнього дитячого садка із нежитлового фонду у житловий та оформлення відповідно права власності на квартиру. На цю заяву Козятинська міська рада листом №1093/25 від 22.09.2025 року повідомила про те, що після передачі приміщень відбулися зміни у складі власників цих приміщень, та одна із п`яти квартир вже оформлена у власність, а також що ремонтні роботи в них здійснювались за відсутності технічного та авторського нагляду, а тому необхідно скористатись «Порядком прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об?єктів», затвердженим постановою КМУ від 13 квітня 2011 року №461 (далі Порядок 461). Зокрема, рекомендовано здійснити такі дії: 1. Замовити в бюро технічної інвентаризації проведення технічної інвентаризації квартир та виготовлення технічних паспортів на кожну квартиру. 2. Замовити у суб?єкта господарювання, який має відповідних виконавців, що згідно із Законом України «Про архітектурну діяльність» одержали кваліфікаційний сертифікат, проведення технічного обстеження виділених нам квартир за формою, наведеною в додатку №1 до вищевказаного Порядку 461. 3. У відділі містобудування і архітектури Козятинської міської ради отримати інформацію (довідку) щодо відповідності розташування квартир вимогам державних будівельних норм. 4.Подати до відділу державного архітектурно-будівельного контролю Козятинської міської ради декларацію про готовність до експлуатаціїоб?єкта, що за класом наслідків (відповідальності) належить до об?єктів з незначними наслідками (СС1), а саме,реконструйованих під квартири переданих нам за рішеннями Козятинської міської ради нежитлових приміщень. 5. Після отримання від відділу державного архітектурно-будівельного контролю Козятинської міської ради аргументованої відмови у введенні в експлуатацію зазначених квартир звернутись в Козятинський міськрайонний суд з позовом про визнання права власності на реконструйовані квартири. 6. Відповідно до п.10 Порядку 461, після визнання права власності на самочинно збудований об?єкт (квартиру) за рішенням суду вона приймається в експлуатацію за умови можливості її надійної та безпечної експлуатації за результатами проведеного технічного обстеження. Оскільки технічна інвентаризація виділеного позивачу приміщення (квартири) в будівлі колишнього дитячого садка була проведена і був виготовлений технічний паспорт на виділену позивачу квартиру, то, слідуючи вищевказаним рекомендаціям, також відповідно до довідки від 11.11.2020 року № 215 про відповідність розташування виділеної позивачу і реконструйованої квартири вимогам державних будівельних норм за підписом начальника відділу містобудування і архітектури Козятинської міської ради О.Давидова, в якому останній зазначив, що відповідно до плану зонування м. Козятин, затвердженого рішенням 12 сесії Козятинської міської ради 7 скликання від 24.11.2017 року №861-VІІ, будинок по [ADDRESS] , в якому знаходиться виділена позивачу квартира, розташований в зоні змішаної багатоквартирної житлової забудови та громадської забудови «Ж-3С», що відповідає вимогам ДБН (довідка начальника відділу містобудування і архітектури Козятинської міської ради від 11 листопада 2020 року № 215). Таким чином, позивач вважає, що повністю дотрималась послідовності (алгоритму) дій, рекомендованих у листі для оформлення права власності на виділену їй квартиру. Відповідно до п. 3 вищевказаного Порядку 461 прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та об`єктів, будівництво яких здійснювалося на підставі будівельного паспорта, здійснюється шляхом реєстрації відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі поданої замовником декларації про готовність об`єкта до експлуатації (далі - декларація). Тобто, фактично єдиною підставою для відмови позивачу в прийнятті в експлуатацію самочинно реконструйованого нею нежитлового приміщення під квартиру стала та обставина, що позивачем не було подано змін у вищевказану декларацію про початок виконання будівельних робіт щодо зміни замовників будівництва, авторського та технічного нагляду, а позивачем завершені будівельні роботи без призначення нових осіб авторського та технічного нагляду. Таких змін до вищевказаної декларації позивач фізично не могла подати, оскільки декларація про початок будівельних робіт з реконструкції будівлі бувшого дитячого садка під житлові квартири подавалася 10 лютого 2015 року, а Козятинська міська рада передала їй у власність частину будівлі бувшого дитячого садка лише в 2016 році. Відповідно, позивач вважала себе власником переданного їй приміщення. В той же час, Козятинська міська рада, яка своїм рішенням передала позивачу у власність частину будівлі колишнього дитячого садка, а також, органи Козятинської міської ради такі, як відділ містобудування і архітектури Козятинської міської ради та відділ державного архітектурно-будівельного контролю Козятинської міської ради вважають реконструкцію виділеного позивачу приміщення під житлову квартиру [ADDRESS] самочинним будівництвом та рекомендують звернутись до суду з позовом про визнання права власності на самочинно збудований об?єкт, а потім, уже з відповідним рішенням суду звернутись до відділу державного архітектурно-будівельного контролю Козятинської міської ради з декларацією про готовність до експлуатації самочинно збудованого об?єкта (реконструйованої квартири) відповідно до вищевказаного Порядку 461. Отже, на думку позивача, єдиним способом захисту права на реконструйоване нею своїми силами і коштами нежитлове приміщення [ADDRESS] під відповідну житлову квартиру є звернення до суду з цивільним позовом про визнання за нею права власності на цю квартиру, що передбачено положеннями п.10 вищевказаного Порядку 461. Вважає, що нею обрано ефективний спосіб захисту, оскільки визнання судом за позивачем права власності на вказану квартиру в реконструйованій будівлі колишнього дитячого садка реально поновить її права, оскільки надасть їй можливість прийняти її в експлуатацію та укласти договори про постачання в цю квартиру води, газу, тепла, електроенергії, а також здійснити державну реєстрацію свого права власності на неї, що передбачено положеннями п.п. 10 і 13 вищевказаного Порядку 461. Вважає доцільним застосувати до даних правовідносин положення ч.ч.1,2 ст. 331 ЦК України, відповідно до яких право власності на нову річ, яка виготовлена (створена) особою, набувається нею, якщо інше не встановлено договором або законом; право власності на новостворене нерухоме майно (житлові будинки, будівлі, споруди тощо) виникає з моменту завершення будівництва (створення майна). Просить суд визнати за [PERSON] право власності на квартиру [ADDRESS] , загальною площею 57,1 кв.м. Позиція відповідача Відповідач Козятинська міська рада Хмільницького району надали заяву про розгляд справи за відсутності їх представника, зазначено про визнання вимог в повному обсязі. Натомість, у вказаній заяві відсутні дані про розуміння та згоду з наслідками про визнання позову даним відповідачем, визнання позову суперечить вимогам закону, з мотивів, викладених нижче, а тому умови для застосування положень ч. 2 ст. 206 ЦПК України відсутні. Процедура судового розгляду Позивач та відповідач у судове засідання не з`явились, були належним чином повідомлена про дату, час та місце розгляду справи. Інтереси позивача забезпечені участю його представника у судовому засіданні, відповідач надав заяву, у якій просив розгляд справи провести за його відсутності. Клопотань про відкладення судового розгляду не надходило. Таким чином, суд вважає за можливе розглянути вказане провадження за відсутності сторін: за відсутності позивача на підставі п. 4 ч. 3 ст. 223 ЦПК України, відповідача Козятинської міської ради на підставі поданої ним заяви. У справі достатньо матеріалів про права та взаємовідносини сторін на теперішній час. Представник позивача в судовому засіданні підтримав позовні вимоги, надав пояснення, аналогічні викладеним у позовній заяві. дії відділу містобудування і архітектури щодо наданої відповіді, бездіяльність, пов`язана з розглядом заяви позивача в площині визнання права власності на реконструйовані квартиру позивачем не оскаржувались. Вважає ефективним способом захисту порушеного права саме звернення до суду з даним позовом, просить прийняти до уваги, що місцевим судом по іншим особам за аналогічної ситуації прийнято позитивні рішення. Фактичні обставини, встановлені судом Вислухавши пояснення представника позивача, дослідивши матеріали справи, судом фактично встановлено наступне. Рішенням Козятинської міської ради від 16.09.2014 року № 1144- VІ передано у власність частину нежитлового приміщення площею 59,27 кв.м. гр.-( приміщення № 5 відповідно до проекту реконструкції ) в [ADDRESS] гр. [PERSON] багатодітній матері з метою реконструкції його в житлову квартиру. Після виготовлення вищевказаного ескізного проекту реконструкції громадяни, яким за вищевказаними рішеннями Козятинської міської ради надані у власність приміщення в будівлі колишнього дитячого садка,а саме, [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] 10.02.2015 року подали до департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Вінницькій області декларацію про початок виконання будівельних робіт по реконструкції будівлі колишнього дитячого садка в житловий будинок. Пунктом 1 рішення Козятинської міської ради від 30.09.2016 року №397-VІІ«Про внесення змін в рішення 41 сесії 6 скликання від 16.09.2014 року №1144-VІ» виключено пункт 3 із рішення Козятинської міської ради від 16.09.2014 року №1144-VІ «Про передачу нежитлового приміщення» на підставі заяви гр.-ки [PERSON] . Пунктом 2 цього рішення Козятинської міської ради внесено зміни до пункту 1 рішення Козятинської міської ради від 16.09.2014 року №1144-VІ «Про передачу нежитлового приміщення» і викладено цей пункт в такій редакції: «1. Передати у власність частину нежитлового приміщення, площею 59,27 кв.м (приміщення №2), відповідно до проекту реконструкції в [ADDRESS] , гр.-ці [PERSON] , багатодітній матері, з метою реконструкції його в житлову квартиру». З часу подачі до департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Вінницькій області вищевказаної декларації про початок виконання будівельних робіт по реконструкції будівлі колишнього дитячого садка в житловий будинок, сталися зміни у складі осіб, яким нежитлові приміщення в цій будівлі передані під реконструкцію в житлові квартири, а також зміни щодо закріплення конкретних приміщень за окремими особами. На час подачі вищевказаної декларації нежитлові приміщення в будівлі колишнього дитячого садка були передані громадянам [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] . В вересні 2016 року гр.-ка [PERSON] подала заяву про відмову від переданого їй приміщення №2 і це приміщення вищевказаним рішенням Козятинської міської ради від 30.09.2016 року №397-VІІ було передано під реконструкцію в житлову квартиру гр.-ці [PERSON] , якій до цього було виділено приміщення №5. Таким чином, приміщення №2 передано під реконструкцію [PERSON] на підставі п.2 рішення Козятинської міської ради від 30.09.2016 року №397-VІІ). 08.08. 2025 року ТОВ «М-БТІ» виготовило технічний паспорт на квартиру [ADDRESS] . 26.08.2025 року позивач звернулась до Козятинського міського голови із заявою, в якій просила перевести приміщення колишнього дитячого садка із нежитлового фонду у житловий та оформлення відповідно права власності на квартиру. На цю заяву Козятинська міська рада листом №1093/25 від 22.09.2025 року повідомила про те, що після передачі приміщень відбулися зміни у складі власників цих приміщень, та одна із п`яти квартир вже оформлена у власність, а також що ремонтні роботи в них здійснювались за відсутності технічного та авторського нагляду, а тому необхідно скористатись «Порядком прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об?єктів», затвердженим постановою КМУ від 13 квітня 2011 року №461 (далі Порядок 461). Зокрема, рекомендовано здійснити такі дії: 1. Замовити в бюро технічної інвентаризації проведення технічної інвентаризації квартир та виготовлення технічних паспортів на кожну квартиру. 2. Замовити у суб?єкта господарювання, який має відповідних виконавців, що згідно із Законом України «Про архітектурну діяльність» одержали кваліфікаційний сертифікат, проведення технічного обстеження виділених нам квартир за формою, наведеною в додатку №1 до вищевказаного Порядку 461. 3. У відділі містобудування і архітектури Козятинської міської ради отримати інформацію (довідку) щодо відповідності розташування квартир вимогам державних будівельних норм. 4.Подати до відділу державного архітектурно-будівельного контролю Козятинської міської ради декларацію про готовність до експлуатації об?єкта, що за класом наслідків (відповідальності) належить до об?єктів з незначними наслідками (СС1), а саме,реконструйованих під квартири переданих нам за рішеннями Козятинської міської ради нежитлових приміщень. 5. Після отримання від відділу державного архітектурно-будівельного контролю Козятинської міської ради аргументованої відмови у введенні в експлуатацію зазначених квартир звернутись в Козятинський міськрайонний суд з позовом про визнання права власності на реконструйовані квартири. 6. Відповідно до п.10 Порядку 461, після визнання права власності на самочинно збудований об?єкт (квартиру) за рішенням суду вона приймається в експлуатацію за умови можливості її надійної та безпечної експлуатації за результатами проведеного технічного обстеження. Відповідно до довідки начальника відділу містобудування і архітектури Козятинської міської ради від 11.11.2020 року № 215 про відповідність розташування виділеної позивачу і реконструйованої квартири вимогам державних будівельних норм за підписом начальника відділу містобудування і архітектури Козятинської міської ради О.Давидова, в якому останній зазначив, що відповідно до плану зонування м. Козятин, затвердженого рішенням 12 сесії Козятинської міської ради 7 скликання від 24.11.2017 року №861-VІІ, будинок по [ADDRESS] , в якому знаходиться виділена позивачу квартира, розташований в зоні змішаної багатоквартирної житлової забудови та громадської забудови «Ж-3С», що відповідає вимогам ДБН. Відмови відділу містобудування і архітектури Козятинської міської ради у введенні в експлуатацію квартири, в оформленні реконструкції квартири при переводі з нежилого в жиле приміщення, дані подання позивачем декларації про готовність до експлуатації об?єкта, що за класом наслідків (відповідальності) належить до об?єктів з незначними наслідками (СС1), матеріали справи не містять. Як зазначила представник позивача в судовому засіданні, дії відділу містобудування і архітектури щодо наданої відповіді, бездіяльність, пов`язана з розглядом заяви позивача в площині визнання права власності на реконструйовані квартиру позивачем не оскаржувались. Мотиви, з яких виходить суд і застосовані норми права Частиною першою статті 328 ЦК України передбачено, що право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема з правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом (частина друга статті 328 ЦК України). Відповідно до частини другої статті 331 ЦК України право власності на новостворене нерухоме майно (житлові будинки, будівлі, споруди тощо) виникає з моменту завершення будівництва (створення майна). Якщо законом передбачено прийняття нерухомого майна до експлуатації, право власності виникає з моменту його прийняття до експлуатації. Якщо право власності відповідно до закону підлягає державній реєстрації, право власності виникає з моменту державної реєстрації. Відповідно до частини першої статті 331 ЦК України право власності на нову річ, яка виготовлена (створена) особою, набувається нею, якщо інше не встановлено договором або законом. Особа, яка виготовила (створила) річ зі своїх матеріалів на підставі договору, є власником цієї речі. Згідно п. 3 Постанови Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 р. № 461 «Питання прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів», якою затверджено Порядок прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів (надалі Порядок), прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та об`єктів, будівництво яких здійснювалося на підставі будівельного паспорта, здійснюється шляхом реєстрації відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі поданої замовником декларації про готовність об`єкта до експлуатації (далі - декларація). Прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів із середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками, а також комплексів (будов), до складу яких входять об`єкти з різними класами наслідків (відповідальності), здійснюється на підставі акта готовності об`єкта до експлуатації шляхом видачі відповідними органами державного архітектурно-будівельного контролю сертифіката. Як передбачено п. 4 Порядку, надання (реєстрація), повернення (відмова у видачі) чи скасування реєстрації документів, що підтверджують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю, визначеними статтею 7 Закону України Про регулювання містобудівної діяльності. Пунктом 9 Порядку визначено, що на об`єкті повинні бути виконані всі передбачені проектною документацією згідно з будівельними нормами, стандартами і правилами роботи, а також змонтоване і випробуване обладнання з дотриманням таких особливостей: житлові будинки, побудовані за кошти юридичних і фізичних осіб, можуть прийматися в експлуатацію без виконання внутрішніх опоряджувальних робіт у квартирах та вбудовано-прибудованих приміщеннях, які не впливають на експлуатацію будинків, якщо це обумовлено договором, за умови відповідності їх санітарним, протипожежним і технічним вимогам. Перелік внутрішніх опоряджувальних робіт, без виконання яких можливе прийняття в експлуатацію житлових будинків, визначається Мінрозвитку; житлові будинки, в яких є побудовані за кошти державного та місцевих бюджетів квартири, що призначені, зокрема, для соціально незахищених верств населення (інвалідів, ветеранів війни, багатодітних сімей, громадян, що постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи, та інших), приймаються в експлуатацію за умови виконання у повному обсязі внутрішніх опоряджувальних робіт в таких квартирах; багатоквартирні житлові будинки приймаються в експлуатацію за умови дотримання вимог державних будівельних норм щодо створення безперешкодного життєвого середовища для осіб з інвалідністю та інших маломобільних груп населення; на об`єкті виробничого призначення, на якому встановлено технологічне обладнання, повинні бути проведені пусконалагоджувальні роботи згідно з технологічним регламентом, передбаченим проектом будівництва, створено безпечні умови для роботи виробничого персоналу та перебування людей відповідно до вимог нормативно-правових актів з охорони праці та промислової безпеки, пожежної та техногенної безпеки, екологічних і санітарних норм. \~ \~ \~ \~Пунктом 10 Порядку визначено, що у випадку визнання права власності на самочинно збудований об`єкт за рішенням суду він приймається в експлуатацію згідно з цим Порядком за умови можливості його надійної та безпечної експлуатації за результатами проведення технічного обстеження такого об`єкта. Пунктами 11-12 Порядку визначено, що датою прийняття в експлуатацію об`єкта є дата реєстрації декларації або видачі сертифіката (п.11). Експлуатація об`єктів, не прийнятих (якщо таке прийняття передбачене законодавством) в експлуатацію, забороняється (п.12). Зареєстрована декларація або сертифікат є підставою для укладення договорів про постачання на прийнятий в експлуатацію об`єкт необхідних для його функціонування ресурсів - води, газу, тепла, електроенергії, включення даних про такий об`єкт до державної статистичної звітності та оформлення права власності на нього. Підключення об`єкта, прийнятого в експлуатацію, до інженерних мереж здійснюється відповідно до Закону України Про регулювання містобудівної діяльності протягом десяти днів з дня відповідного звернення замовника до осіб, які є власниками відповідних елементів інженерної інфраструктури або здійснюють їх експлуатацію (п.13). Пунктом 22 порядку визначений алгоритм дій уповноваженого органу в разі невідповідності декларацій встановленим вимогам. Так, у разі виявлення органом державного архітектурно-будівельного контролю наведених у декларації недостовірних даних (встановлення факту, що на дату реєстрації декларації інформація, яка зазначалася в ній, не відповідала дійсності, та/або виявлення розбіжностей між даними, зазначеними у декларації), які не є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом відповідно до статті 39-1 Закону України Про регулювання містобудівної діяльності, орган державного архітектурно-будівельного контролю письмово в паперовій або електронній формі через електронний кабінет повідомляє замовнику (його уповноваженій особі) протягом одного робочого дня з дня такого виявлення. Замовник (його уповноважена особа) протягом трьох робочих днів з дня отримання від органу державного архітектурно-будівельного контролю повідомлення про виявлення недостовірних даних або самостійного виявлення технічної помилки (описки, друкарської, граматичної, арифметичної помилки) у поданій декларації зобов`язаний надіслати до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю декларацію за формою згідно з додатками 2, 3 і 5 з виправленими (достовірними) даними щодо інформації, яка потребує змін. Орган державного архітектурно-будівельного контролю протягом трьох робочих днів з дня отримання від замовника декларації, визначеної абзацом другим цього пункту, забезпечує внесення інформації, зазначеної у декларації, до Реєстру будівельної діяльності (крім об`єктів, на які поширюється дія Закону України Про державну таємницю). Крім того, слід звернути увагу, що за змістом ст. 30 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» (надалі Закон) до відання виконавчих органів сільських, селищних, міських рад належать, зокрема, управління об`єктами житлово-комунального господарства, побутового, торговельного обслуговування, транспорту і зв`язку, що перебувають у комунальній власності відповідних територіальних громад, забезпечення їх належного утримання та ефективної експлуатації, необхідного рівня та якості послуг населенню; облік відповідно до закону житлового фонду, здійснення контролю за його використанням; облік нежилих приміщень на відповідній території незалежно від форм власності, внесення пропозицій їх власникам щодо використання таких приміщень для задоволення потреб територіальної громади. Ч.ч. 1,2 ст. 6 Закону визначено, що управління у сфері містобудівної діяльності здійснюється Верховною Радою України, Кабінетом Міністрів України, Верховною Радою Автономної Республіки Крим, Радою міністрів Автономної Республіки Крим, центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, органами державного архітектурно-будівельного контролю, іншими уповноваженими органами містобудування та архітектури, місцевими державними адміністраціями, органами місцевого самоврядування (ч.1). До уповноважених органів містобудування та архітектури належать органи, визначені у статті 13 Закону України "Про архітектурну діяльність" (ч.2). Згідно ч. 1 ст. 39 Закону, Прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та об`єктів, будівництво яких здійснювалося на підставі будівельного паспорта, здійснюється шляхом реєстрації відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі поданої замовником декларації про готовність об`єкта до експлуатації протягом десяти робочих днів з дня реєстрації заяви. У разі якщо після реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт відбулася зміна найменування замовника та/або генерального підрядника, та/або генерального проектувальника, та/або підрядника у зв`язку із зміною типу акціонерного товариства або у зв`язку з перетворенням акціонерного товариства в інше господарське товариство, у декларації про готовність об`єкта до експлуатації, яка подається для реєстрації, вказується нове (змінене) найменування зазначених осіб (якщо згідно з формою декларації їх необхідно вказувати) із зазначенням того, що зміна найменування відбулася у зв`язку із зміною типу акціонерного товариства або у зв`язку з перетворенням акціонерного товариства в інше господарське товариство. За наявності такого зазначення в декларації про готовність об`єкта до експлуатації орган державного архітектурно-будівельного контролю не має права повертати таку декларацію з підстави різного найменування зазначених осіб у декларації про початок виконання будівельних робіт і в декларації про готовність об`єкта до експлуатації. Форма декларації про готовність об`єкта до експлуатації, порядок її подання і реєстрації визначаються Кабінетом Міністрів України. Частиною 4 ст. 39 Закону визначено, що прийняття рішення про реєстрацію (повернення) декларації про готовність об`єкта до експлуатації, яка подана в паперовій формі, видачу (відмову у видачі) сертифіката здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю протягом десяти робочих днів з дня подання відповідних документів. Положеннями ст. 39-1 Закону визначено алгоритм внесення змін до повідомлення або декларації про готовність об`єкта до експлуатації, скасування реєстрації декларації про готовність об`єкта до експлуатації або припинення права на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення. Отже, позивач має технічну можливість внесення відповідних змін до декларації в позасудовому порядку. Таким чином, вказаний в позові об`єкт нерухомого майна не введений в експлуатацію у встановленому порядку, належних дій позивачем для фактичного введення в експлуатацію даного нерухомого майна позивачем не вчинялось, орган архітектурно-будівельного контролю, відповідач, не відмовляли позивачу в введенні майна в експлуатацію. В реєстрації відповідної декларації та у подальшому в реєстрації права власності на спірну квартиру. За таких обставин, суд звертає увагу на судову практику щодо ефективного способу захисту права позивача. Так, Велика Палата Верховного Суду неодноразово звертала увагу на те, що застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту права чи інтересу, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення, невизнання або оспорення. Такі право чи інтерес мають бути захищені судом у спосіб, який є ефективним, тобто таким, що відповідає змісту відповідного права чи інтересу, характеру його порушення, невизнання або оспорення та спричиненим цими діяннями наслідкам. Подібні висновки сформульовані, зокрема, у постановах Великої Палати Верховного Суду від 05 червня 2018 року у справі № 338/180/17 (провадження № 14-144цс18), від 11 вересня 2018 року у справі № 905/1926/16 (провадження № 12-187гс18), від 30 січня 2019 року у справі № 569/17272/15-ц (провадження № 14-338цс18), від 01 жовтня 2019 року у справі № 910/3907/18 (провадження № 12-46гс19). Відтак застосування судом того чи іншого способу захисту має приводити до відновлення порушеного права позивача. У статті 392 ЦК України вказано, що власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності. Зі змісту статті 392 ЦК України вбачається, що вона містить дві диспозиції, за яких власник майна може звернутися з позовом про визнання права власності: 1) якщо таке право оспорюється або не визнається іншою особою; 2) у разі втрати власником документа, який засвідчує право власності. Суб`єктом вимог про визнання права власності може будь-яка особа, яка вважає себе власником певного майна, однак не може належним чином реалізувати свої правомочності у зв`язку з наявністю щодо цього права сумнівів у третіх осіб або претензіями третіх осіб чи необхідністю отримати правовстановлюючі документи. Позов про визнання права власності на майно подається власником тоді, коли в інших осіб виникають сумніви щодо належності йому цього майна, коли створюється неможливість реалізації позивачем свого права власності через наявність таких сумнівів чи внаслідок втрати правовстановлюючих документів. Позивачем у позові про визнання права власності може бути будь-який учасник цивільних відносин, який вважає себе власником певного майна, однак не може належним чином реалізувати свої правомочності у зв`язку з наявністю щодо цього права сумнівів або претензій з боку третіх осіб. Відповідачем у позові про визнання права власності виступає будь-яка особа, яка сумнівається в належності майна позивачеві, або не визнає за ним права здійснювати правомочності володіння, користування і розпорядження таким майном, або має власний інтерес у межах існуючих правовідносин. Спосіб захисту, передбачений статтею 392 ЦК України є різновидом загального способу захисту - визнання права, а тому його може бути використано в зобов`язальних відносинах за відсутності іншого, окрім судового, шляху відновлення порушеного права. Тобто зазначений спосіб захисту як різновид загального способу захисту - визнання права може бути використаний не тільки в речово-правових відносинах, але й у зобов`язально-правових, так як сам по собі факт перебування осіб у тих чи інших відносинах, у тому числі договірних, не може перешкоджати застосуванню до цих відносин норм інститутів загальної частини цивільного права. Способи захисту права, обрані позивачем та застосовані судом, повинні найбільш ефективно поновлювати порушені права, а специфіка інвестування в об`єкти будівництва та визначення новоствореного майна як об`єкта захисту права, відмінного від майнових прав на етапі укладення договорів про інвестування в будівництво, які мають різні назви, повинні тлумачитися на користь тієї особи, права якої порушено. Практика визнання права власності на об`єкти нерухомості, розміщені у введених в експлуатацію будинках та спорудах, з огляду на відсутність у позивачів можливості оформити право власності в позасудовому порядку як ефективного способу захисту порушених прав підтримано Великою Палатою Верховного Суду у постановах: від 27 лютого 2019 року у справі № 761/32696/13-ц (провадження № 14-606цс18), від 03 квітня 2019 року у справі № 1609/6643/12 (провадження № 14-107цс19), від 15 травня 2019 року у справі № 522/102/13-ц (провадження № 14-38цс19), від 29 травня 2019 року у справі № 1609/6645/12 (провадження № 14-220цс19), від 26 червня 2019 року у справі № 761/3428/15-ц (провадження № 14-268цс19). Натомість, спірна квартира в експлуатацію не введена, а тому підстави для визнання права власності позивача в судовому порядку відсутні. Висновки суду за результатами розгляду позову Отже, позивачем не введено у встановлено порядку реконструйовану квартиру в експлуатацію, відмови відповідного органу містобудування та архітектури не отримано. У даному випадку позивач не виконала вимоги Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», який передбачає досудовий порядок набуття у власність квартири, реконструйованої з нежитлової будівлі, а у випадку виникнення спору - можливість звернення позивача до суду для захисту своїх прав та звернення її до суду з даним позовом не є ефективним захистом її прав, таким чином, в задоволенні позову позивачу слід відмовити. Щодо розподілу судових витрат При розподілі судових витрат суд керується нормами ч. 1\~ст. 141 ЦПК України, відповідно до якої судовий збір покладається на сторони\~пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Оскільки суд прийшов до висновку про необхідність відмовити у задоволенні позовних вимог, судовий збір з відповідача не стягується.

Outcome: dismissed