Jurisdiction: civil
Date: 2025-12-10 00:00:00

До Яготинського районного суду Київської області із Бориспільського міськрайонного суду Київської області надійшла цивільна справа (єдиний унікальний номер: 359/6409/25 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Глобал Спліт" до [PERSON] про стягнення боргу за кредитним договором. Ухвалою судді Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 04.06.2025 року вищевказану справу передано до Яготинського районного суду Київської області за підсудністю. Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 24.06.2025 року справу передано для розгляду головуючому судді Яготинського районного суду Київської області Кисіль О.А. Представник позивача звернувся з позовом до [PERSON] про стягнення заборгованості за кредитним договором, відповідно до вимог якого просить стягнути заборгованість за кредитним договором в розмірі 49818,33 грн. та судовий збір . Позовні вимоги обгрунтовано тим, що 22.01.2019 року між Акціонерним товариством «КРЕДІ АГРІКОЛЬ БАНК» (далі - Банк, Кредитор) та [PERSON] (далі - Відповідач), укладений Комплексний договір (далі - Договір) №1/3363854. Відповідно до п. 1.1. Договору, Банк надає Позичальнику кредит в сумі 49715,60 грн. (сорок дев`ять тисяч сімсот п`ятнадцять грн. 60 коп.) строком на 60 місяці(в) - з 22.01.2019 року до 21.01.2024 року (включно). Позичальник сплачує платежі для погашення заборгованості за Договором щомісячно в число місяця, визначене Графіком платежів по кредиту (Додаток №1 до Договору, що є його невід`ємною частиною), як День повернення кредиту. Відповідно до п.1.2 Кредитного договору. Кредит надається позичальнику на споживчі потреби, в тому числі на сплату страхового платежу за договором страхування життя згідно Договору та Правил надання споживчого кредиту в ПАТ «КРЕДІ АГРІКОЛЬ БАНК» та на умовах страхування життя Позичальника, які є невід`ємною частиною Договору та розміщені на офіційному сайті Банку: зобов`язаний сплачувати Банку. Відповідно до п.п. 1.3.1. та 1.3.2 п. 1.3. Договору, за користування кредитом Позичальник щомісячно сплачує процентну винагороду, в розмірі 15.00% річних (фіксована процентна ставка), починаючи з дня надання кредиту (дня списання кредитних коштів з позичкового рахунку Позичальника) до моменту повного погашення заборгованості за Договором; комісійну винагороду за обслуговування кредитної заборгованості (комісія) щомісячно, в розмірі 2.30% у місяць від суми кредиту, зазначеної в п. 1.1. Договору. Підписанням Договору та Паспорту споживчого кредиту Позичальник замовляє у Банку супровідні послуги з обслуговування кредитної заборгованості. Умови кредитування в Паспорті споживчого кредиту передбачали: комісію 2,30 % від початкової суми кредиту, яка сплачується щомісячно, в гривні, супровідні послуги з обслуговування кредитної заборгованості, що включають в себе: моніторинг заборгованості, під якими розуміється електронне інформування (нагадування) про здійснення щомісячних платежів по кредиту та процентах, надання інформації щодо стану заборгованості через дистанційні системи обслуговування, своєчасності сплати платежів. Кредитодавець виконав свій переддоговірний обов`язок та надав всю необхідну інформацію до укладання Кредитного договору №1/3363854 від 22.01.2019 р. про споживчий кредит в Паспорті споживчого кредиту, де виклав основні умови кредитування з урахуванням побажань споживача та з якими позичальник погодився, про що свідчить його особистий підпис. Відповідно до п.2.1 Кредитного договору, з метою обслуговування кредиту Банк відкриває Позичальнику єдиний рахунок для погашення кредитної заборгованості №UА29096000503107 в Банку. Відповідно до п. 2.2 Договору, Позичальник зобов`язаний проценти за комісію у валюті кредиту, відповідно до розрахунків Графіку платежів по кредиту, щомісяця, в день повернення кредиту на Рахунок погашення заборгованості. Сплачена сума платежу перераховується на позичковий рахунок та на рахунки нарахування процентів і комісії в день повернення кредиту. У випадку, якщо припадає на неробочий день, то сплатити у попередній робочий день. Відповідно до п. 2.3 Договору, підписанням Договору позичальник підтверджує, що він у письмовій формі і повному обсязі отримав від Банку інформацію, визначену ЗУ «Про споживче кредитування» та/або іншими нормативно-правовими актами, що регулюють це питання. Відповідно до п. 2.4 Договору, Позичальник відповідає за виконання своїх зобов`язань за Договором усім своїм майном та кощтами, на які може бути звернено стягнення у порядку, встановленому чинним законодавством України. Відповідно до п. 2.6 Договору, Банк має право у будь-який час відступити всі або частину своїх прав за Договором, а також за договорами про забезпечення, будь-якій третій особі і повідомити такому реальному або потенційному цесіонарію або інщій особі будь-яку інформацію про Позичальника та третіх осіб, з якими укладено договори про забезпечення, яка необхідна або яку Банк вважатиме доцільною. Відповідно до п. 2.7 Договору, в разі порушення Позичальником зобов`язань за Договором щодо погашення кредитної заборгованості та/або сплати процентів за користування кредитом, неустойки (штраф, пеня), комісійних винагород (в тому числі обов`язку здійснити дострокове виконання зобов`язань у випадках, передбачених Договором) та/або у разі виникнення будь якої заборгованості Позичальниками за іншими договорами укладеними з Банком. Відповідно до підпунктів п. 5 Договору, Умови страхування: страхова сума - 44 000,00 грн. (сорок чотири тисяч) грн. 00 коп.; сума страхової премії (сплачується одноразово у дату укладення договору) - 5715,60 грн. (п`ять тисяч сімсот п`ятнадцять) грн. 60 коп.; страховий тариф - 12,9900%; дата початку страхування 00 год. 00 хв. 22.01.2019 р.; дата закінчення страхування: 24 год. 00 хв. 21.01.2024 р. Відповідно до п. 5.8 Договору, предметом Договору страхування є майнові інтереси Страхувальника/Застрахованої особи, що не суперечить законодавству України, пов`язані з життям, здоров`ям та працездатністю Страхувальника/Застрахованої особи. Відповідно до п. 5.9 Договору, сторони домовились, що в рамках Програми страхування Страхова виплата здійснюється одноразово вигодонабувачу. Розмір страхової виплати дорівнює частці страхової суми за договором та визначається розміром заборгованості Страхувальника за кредитним договором, що включає нараховані та сплачені проценти, комісії, штрафи, пеню на момент настання страхового випадку. Відповідно до п. 5.17 Договору, у разі відступлення Банком, як вигодонабувачем, своїх прав за Договором страхування будь-якій третій особі. Страхувальник підписанням цього договору уповноважує Банк призначити таку третю особу новим вигодонабувачем шляхом письмового повідомлення. Відповідно до п.п. 6.1, Договору, шляхом підписання Договору Позичальник/ Страхувальник підтверджує, що він в день укладення Договору особисто отримав свій примірник Договору; умови договору йому зрозумілі; з Правилами з Правилами страхування та Програмою страхування. Що розміщені на офіційному сайті Банку та офіційному сайті Страховика, ознайомлений, приймає та погоджується; з тарифами Банку і Страховика ознайомлений і згодний. 29.08.2023 року між АТ «Креді Агріколь Банк» та Товариством з обмеженою відповідальністю «ГЛОБАЛ СПЛІТ», укладено договір N«4-2023 про відступлення (купівлю - продаж) прав вимог до боржника [PERSON] за кредитним договором №1/3363854 від 22.01.2019. Відповідно до п. 2.1. Договору №4-2023 від 29.08.2023р., у відповідності до умов Договору Первісний кредитор передає (відступає) Новому кредитору Права вимоги до Боржників, а Новий кредитор набуває Права вимоги Первісного кредитора за Кредитними договорами та сплачує Первісному кредитору за відступлення Права вимоги грошові кошти у сумі, що дорівнює Ціні договору у порядку та строки встановлені Договором. Сторони розуміють та погоджуються з тим, що відступлення Права вимоги за цим Договором не є забезпечувальними відступленнями. Разом з Правом вимоги до Нового кредитора переходять всі інші права та обов`язки Первісного кредитора за Кредитним договором. У випадку укладення Сторонами більш ніж одного Реєстру прав вимог. Кожен наступний Реєстр прав вимог доповнює, а не замінює попередній. 15.09.2023 р. передача права вимоги за кредитним договором №1/3363854 від 22.01.2019 року відбулась до Товариством з обмеженою відповідальністю «ГЛОБАЛ СПЛІТ» з дати підписання відповідного реєстру прав вимоги за зразком, згідно Додатку №1 до Договору про відступлення права вимоги. [PERSON] знаходиться в Реєстрі до Договору про Відступлення права вимоги №4-2023 від 29.08.2023 р. за №973. Відповідне повідомлення було направлено АТ «Креді Агріколь Банк» до [PERSON] про те, що відбулось вищезазначене відступлення прав вимоги за договором N«4-2023 від 29.08.2023 р. до ТОВ «ГЛОБАЛ СПЛІТ», яке в свою чергу стало Новим кредитором та має право вимагати від [PERSON] погашення кредитної заборгованості згідно кредитного договору N«1/3363854 від 22.01.2019 р. На виконання умов Договору відступлення прав вимоги [PERSON] була повідомлена про необхідність перерахувати кошти в сумі 49818,33 грн. що відповідає розміру поточних зобов`язань за Договором. Розмір зобов`язань зі сплати пені та штрафів за Договором, якщо такі нарахування будуть, окремо повідомляє Новий кредитор окремим повідомленням. 12.02.2025 року ТОВ «ГЛОБАЛ СПЛІТ» до [PERSON] , була відправлена вимога про необхідність сплати заборгованості по кредиту протягом 30 календарних днів (копія Вимоги та докази направлення Вимоги додається до позову). У разі не виконання цієї Вимоги, ТОВ «ГЛОБАЛ СПЛІТ» буде вимушено звернутись до суду з позовною заявою про стягнення заборгованості. При цьому сума боргу буде збільшена, а саме до загальної суми заборгованості 49818,33 грн. може будуть додані судові витрати, витрати по виконавчому провадженню, а також сума боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції та 3% річних від простроченої суми боргу. У зв`язку з невиконанням взятих на себе зобов`язань станом на 23.04.2025 року у Позичальника утворилась загальна сума заборгованості за Договором №1/3363854 від 22.01.2019 року у розмірі - 49 818,33 грн. (сорок дев`ять тисяч вісімсот вісімнадцять грн. 33 коп.), яка складається: з рахунок строкової заборгованості: 0,00 грн. (нуль грн. 00 коп.); рахунок простроченої заборгованості: 21578,81 грн. (двадцять одна тисяча п`ятсот сімдесят вісім грн. 81 коп.); рахунок нарахованих відсотків: 0,00 грн. (нуль грн. 00 коп.); рахунок прострочених відсотків: 5370,32 грн. (п`ять тисяч триста сімдесят грн.32 коп.); рахунок комісії: 0,00 грн. (нуль грн. 00 коп.); рахунок простроченої комісії: 22869,20 грн. (двадцять дві тисячі вісімсот шістдесят дев`ять грн. 20 коп.). Ухвалою Яготинського районного суду Київської області від 24.06.2025 справу прийнято до провадження, відкрито провадження у справі, та призначено до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін, визначено строк для подання відзиву на позовну заяву, відповіді та заперечень. 17.07.2025 року від представника відповідача адвоката Зачепіло З.Я. на адресу суду надійшов відзив з котрого вбачається, що 22 січня 2019 року між АКЦІОНЕРНИМ ТОВАРИСТВОМ «КРЕДІ АГРІКОЛЬ БАНК» та [PERSON] був укладений Комплексний договір № 1/3363854. 15.09.2023 року АКЦІОНЕРНИМ ТОВАРИСТВОМ «КРЕДІ АГРІКОЛЬ БАНК» було укладено Договір №4-2023 з ТОВАРИСТВОМ З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛБНІСТЮ «ГЛОБАЛ СПЛІТ» про відступлення (купівлю - продаж) прав вимог до Боржника [PERSON] за кредитним договором № 1/3363854 від 22.01.2019 02 червня 2025 року ТОВАРИСТВОМ З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ «ГЛОБАЛ СПЛІТ» звернулося до Бориспільського міськрайонного суду Київської області з позовною заявою про стягнення заборгованості за кредитним договором №1/3363854 з [PERSON] у розмірі 49 818,33 грн (сорок дев`ять тисяч вісімсот вісімнадцять гривень, 33 коп.) Згідно ст.628 ЦК України зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Договір є обов`язковим для виконання сторонами (ст.629 ЦК України). Відповідно до ст. 1054 ЦК України за кредитним договором банк та інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. Відповідно до ст. 526 ЦК України, зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог ЦК, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу (стаття 256 ЦК України). Позовна давність застосовується судом лише за заявою сторони у спорі, зробленою до винесення ним рішення. Сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови у позові (частини третя та четверта статті 267 ЦК України). Відповідно до статті 257 ЦК України, загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки. Перебіг позовної давності починається від дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила (частина перша статті 261 ЦК України). Відповідно до статті 267 ЦК України позовна давність застосовується судом лише за заявою сторони у спорі, зробленою до винесення ним рішення. Згідно частини 4 статті 267 ЦПК України с плив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови в позові. За зобов`язаннями з визначеним строком виконання перебіг позовної давності починається зі спливом строку виконання (ч. 1 та ч. 5 ст. 261 ЦК України), Оскільки заборгованість за кредитним договором нараховувалась позивачем щомісяця, то перебіг загальної позовної давності слід відраховувати від кожного місяця платежу, про що визначено правовою позицією у Постанові Верховного Суду від 17 лютого 2021 року, у справі № 760/16111/15-ц, провадження № 61-1393свІ9. Будь-яких належних та допустимих доказів на підтвердження поважності причини пропуску строку позовної давності, позивачем не надано, клопотання про поновлення строку позовної давності не подавалося. Пропуск позовної давності є самостійною підставою для відмови у задоволенні позову. Відтак, позовні вимоги про стягнення заборгованості пред`явлені позивачем з пропуском позовної давності. Відповідно до ст. 262 ЦК України, заміна сторін у зобов`язанні не змінює порядку обчислення та перебігу позовної давності. Таким чином, заміна кредитора у зобов`язанні, у зв`язку з відступленням права вимоги за кредитним договором, не змінює порядку обчислення та перебігу позовної давності. Відповідно до ст. 266 ЦК України, зі спливом позовної давності до основної вимоги вважається, що позовна давність спливла і до додаткової вимоги (стягнення неустойки, тощо). Позовна вимога про стягнення неустойки може бути додатковою як до вимоги про стягнення заборгованості за кредитом, так і до вимоги про стягнення процентів за кредитом. Оскільки позовна давність до основної вимоги спливла до звернення позивача до суду, вважається, що позовна давність і до додаткової вимоги позивача про стягнення з відповідача процентів за кредитом та заборгованість по платежах за ч. 2 ст.625 ЦК України, також спливла. Відтак, не може бути стягнута неустойка, нарахована на суму заборгованості за вимогами, щодо яких позовна давність була пропущена. Останній платіж за кредитним договором Боржником було здійснено 26 березня 2021 року, що підтверджується Квитанцією № 3592/382-1. Вказана обставина свідчить про вчинення дій, що можуть бути кваліфіковані як визнання зобов`язання, а отже, відповідно до положень статті 264 Цивільного кодексу України, така дія перервала перебіг строку позовної давності. З урахуванням вищезазначеного, новий трирічний строк позовної давності, встановлений статтею 257 Цивільного кодексу України, почав свій перебіг з 27 березня 2021 року та, відповідно, завершився 27 березня 2024 року. Разом із тим, позовна заява у даній справі була подана лише 2 червня 2025 року, тобто із суттєвим порушенням встановленого законом строку позовної давності, що, за відсутності підстав для його поновлення, унеможливлює задоволення заявлених позовних вимог. У зв`язку з викладеним, вважає, що позовна заява підлягає залишенню без задоволення. Заявник звертається до суду з вимогою про стягнення з [PERSON] заборгованості у загальному розмірі 49 715,60 гривень (сорок дев`ять тисяч сімсот п`ятнадцять гривень, 60 коп.) за Договором № 1/3363854 від 22.01.2019 року, з яких: 49 813,33 грн. - сума простроченої заборгованості; 5 370, 32 грн. - сума заборгованості за відсотками; 22 869, 20 грн. - сума заборгованості за комісією; На підтвердження позовних вимог Заявник додає Виписку з особового рахунку. Нарахування пені, штрафів ТОВАРИСТВО З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛБНІСТЮ «ЕЛОБАЛ СПЛІТ» не здійснювало. Відповідачем [PERSON] , здійснювалися систематичні платежі за кредитним договором саме ті, які можливо підтвердити квитанціями: копія квитанції.№26480907-1 від 22 квітня 2019 року на суму 2500 грн. 00 коп. (дві тисячі п`ятсот гривень 00 копійок); копія квитанції №28265127-1 від 18 вересня 2019 року на суму 2350 грн. 00 коп. (дві тисячі триста п`ятдесят гривень 00 копійок); копія квитанції від 03 листопада 2020 року на суму 150 грн. 00 коп. (сто п`ятдесят гривень 00 копійок); копія квитанції від 22 грудня 2020 року на суму 2500 грн. 00 коп. (дві тисячі п`ятсот гривень 00 копійок); 21 жовтня 2020 року на суму 2150 грн. 00 коп. (дві тисячі сто п`ятдесят гривень 00 копійок); квитанція від 30 жовтня 2020 року на суму 2200 грн. 00 коп. (дві тисячі двісті гривень 00 копійок); квитанції від 12 березня 2021 року на суму 3000 грн. 00 коп. ( три тисячі гривень 00 копійок); квитанції від 26 березня 2021 року на суму 1500 грн. 00 коп. (одна тисяча п`ятсот гривень 00 копійок), квитанція про зарахування коштів зг.кр. договору на суму 2350 грн. 00 коп. (дві тисячі триста гривень 00 копійок). Загальна сума платежів складає: 18700 грн. 00 коп. Позивачем не надано документів первинного бухгалтерського обліку, а наданий розрахунок заборгованості є лише одностороннім волевиявленням Позивача, що не може вважатися належним доказом суми заборгованості. З огляду на те, шо Велика Палата Верховного Суду при розгляді 13 липня 2022 року цивільної справи №496/3134/19 виснувала, що комісія за обслуговування кредитної заборгованості, зокрема, плата за надання інформації про стан кредиту є нікчемною. Тому огляду на вищезазначене, заявлені позивачем суми процентів до стягнення не ґрунтуються на умовах договору і наданому самим же позивачем розрахунку, а тому і не підлягають задоволенню. Іншого належного розрахунку, який би узгоджувався із матеріалами справи, умовами договору, позивач не представив, хоча в цій частині саме на ньому лежить процесуальний обов`язок доказування, а тому цей конкретний позов ке може бути задоволений, оскільки він є необгрунтованим, а позовні вимоги - недоведені. Надані позивачем розрахунок заборгованості, підготовлені робітниками організації - є відображенням односторонніх арифметичних розрахунків позивача і підставою для стягнення відповідних сум та не може слугувати доказом безспірності розмір) грошових вимог позивача до відповідачів. Сама позовна заява не містить таких даних, а лише констатує наявність недоказаного розміру всієї суми непогашеного кредиту. Документами, які можуть підтвердити наявність або відсутність заборгованості, встановлювати розмір зазначеної заборгованості, можуть бути виключно документи первинної бухгалтерської документації, оформлені згідно норм, передбачених статтею 9 Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність», оскільки лише первинні документи, які фіксують факти здійснення господарських операцій та складені під час здійснення господарської операції - є правовою підставою для бухгалтерського обліку господарських операцій. Проте позивачем не надано суду первинних бухгалтерських документів (платіжні доручення, меморіальні ордери, розписки, чеки, та ін.), тому не має підстав вважати, що розмір заборгованості відповідача перед позивачем, а також суми відсотків, зазначені в розрахунку да довідці є правильними. Доведення наявної суми заборгованості за договором є обов`язком позивача, який не було виконано, оскільки не доведено належними та допустимими доказами розмір суми до стягнення. За таких обставин суд не має підстав для задоволення позовних вимог, оскільки Позивачем не доведено належним чином розмір заборгованості, зокрема, не надано жодних розрахунків щодо суми зобов`язання. В той же час, вбачається, шо Заявник звернувся до суду із заявою про стягнення з Боржника на користь Заявника судових витрат, пов`язаних зі сплатою судового збору. Відповідно ч. 9 ст. 144 ЦПК України, якщо спір виник внаслідок неправильних дій сторони, суд має право покласти на таку сторону судові витрати повністю або частково незалежно від результатів вирішення спору. Позовні вимоги, викладені у позовній заяві, є безпідставними, свідченням чого є неналежне доказове обґрунтування та порушенням строку позовної давності. У зв`язку з цим, вважаю за необхідне покласти витрати, пов`язані з розглядом цієї справи, повністю на Заявника. На підставі вищевикладеного, просила вимоги за позовною заявою ТОВАРИСТВА З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ «ГЛОБАЛ СПЛІТ» до [PERSON] про стягнення заборгованості за кредитним договором № 1/3363854 - відмовити повністю. Покласти судові витрати на позивача. 04.08.2025 року через підсистему "Електронний суд" від представника позивача адвоката Балашова Віталія Володимировича надійшли письмові пояснення з котрих вбачається, що не погоджується з викладеними вимогами в відзиві з наступних причин: Щодо застосування строків давності: Представник Відповідача у відзиві на позовну заяву наголошує, що строк позовної давності закінчився, а тому позов ТОВ «ГЛОБАЛ СПЛІТ» до [PERSON] не підлягає задоволенню. Проте, дана вимога є безпідставною та не доведеною. Відповідач стверджує, що строк позовної давності почався з моменту останньої оплати 26.03.2021 року. Це твердження є помилковим та не відповідає фактичним обставинам справи. По-перше, відповідно до п. 1.1. Договору, Банк надає Позичальнику кредит в сумі 49715,60 грн. (сорок дев`ять тисяч сімсот п`ятнадцять грн. 60 коп.) строком на 60 місяці(в) - з 22.01.2019 року до 21.01.2024 року (включно). Позичальник сплачує платежі для погашення заборгованості за Договором щомісячно в число місяця, визначене Графіком платежів по кредиту (Додаток №1 до Договору, що є його невід`ємною частиною), як День повернення кредиту. Таким чином, відповідно до частини 5 статті 261 Цивільного кодексу України, перебіг позовної давності за зобов`язаннями з визначеним строком виконання перебіг позовної давності починається зі спливом строку виконання. Отже, строк позовної давності у даному випадку спливає лише 21.01.2027 року. Доводи Відповідача щодо начебто пропущення строку позовної давності є юридично необґрунтованими та такими, що не відповідають доказам, наданим у справі. Окрім того, звертає увагу, що 30 березня Верховна Рада України прийняла Закон України Про внесення змін до деяких законодавчих актів, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-2019) (Закон № 3275), яким встановлено поправки в законодавство щодо закінчення процесуальних строків. Так, з 02 квітня 2020 року продовжено процесуальні строки на період дії карантину в Україні. Тобто, всі строки тепер буде розраховуватися за формулою "встановлений законом строк», плюс термін дії карантину в Україні". Цивільні процесуальні строки це встановлені ЦПК України проміжки часу для вчинення процесуальних дій судом і учасниками процесу в цивільному судочинстві. Вони встановлюються законом або судом, обчислюються роками, місяцями і днями, а також можуть визначатися вказівкою на подію, яка повинна неминуче настати. У той же час мають бути розумними, тобто передбачати час, достатній, з урахуванням обставин справи, для вчинення процесуальної дії, та відповідає завданню цивільного судочинства. 24 лютого 2022 року у зв`язку з агресією Російської Федерації в Україні запроваджено військовий стан. Тому введення в Україні режиму воєнного стану 24 лютого 2022 року на підставі Указу Президента України від 24 лютого 2022 р. № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» та подальше продовження режиму воєнного стану є об`єктивною та поважною причиною пропуску процесуальних строків, встановлених законом та судом. Відповідно до Розділу Прикінцеві та перехідні положення ЦК України пунктом 19 визначено, що у період дії воєнного стану в Україні, введеного Указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 64/2022, затвердженим Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 2102-IX, перебіг позовної давності, визначений цим Кодексом, зупиняється на строк дії такого стану. З вищевикладеного випливає, що у Відповідача відсутні будь-які правові підстави для заявлення вимог щодо застосування строків позовної давності до позовної заяви Позивача. Доводи Відповідача є необґрунтованими, спростовуються належними доказами, наданими Позивачем, та не заслуговують на увагу Суду, а відтак не підлягають задоволенню. По-друге, щодо ненадання первинних банківських документів позивачем: Відповідач зазначає, що Позивачем до позовної заяви не було надано первинних банківських документів, а відтак недоведені належним чином розмір заборгованості. При подачі позовної заяви ТОВ «ГЛОБАЛ СПЛІТ» надало всі наявні в нього докази на підтвердження своїх позовних вимог. Зокрема: Копії Виписок з рахунку [PERSON] за період 22.01.2019 по 15.09.2023 рр. (Додаток № 3) Розгорнутий розрахунок заборгованості (Додаток №2); Копії платіжних інструкцій (Додаток №8). Відповідно до ст. 9 Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність»: підставою для бухгалтерського обліку господарських операцій є первинні документи. Для контролю та впорядкування оброблення даних на підставі первинних документів можуть складатися зведені облікові документи. Первинні документи можуть бути складені у паперовій або в електронній формі та повинні мати такі обов`язкові реквізити: назву документа (форми); дату складання; назву підприємства, від імені якого складено документ; зміст та обсяг господарської операції, одиницю виміру господарської операції; посади і прізвища (крім первинних документів, вимоги до яких встановлюються Національним банком України) осіб, відповідальних за здійснення господарської операції і правильність її оформлення; особистий підпис або інші дані, що дають змогу ідентифікувати особу, яка брала участь у здійсненні господарської операції. До того ж, відповідно до Положення про організацію бухгалтерського обліку в банках України, затвердженого постановою правління Національного банку України від 04.07.2018 №75: первинний документ - документ, який містить відомості про операцію; Первинні документи в паперовій/електронній формі повинні мати такі обов`язкові реквізити: 1) назву документа (форми); 2) дату складання; 3) найменування клієнта/банку, прізвище, власне ім`я та по батькові (за наявності) фізичної особи, який/яка склав/склала документ/від імені якого/якої складений документ; 4) зміст та обсяг операції (підстави для її здійснення) та одиницю її виміру; 5)посади осіб, відповідальних за здійснення операції та правильність її оформлення; 6) особистий підпис або інші дані, що дають змогу ідентифікувати особу, яка брала участь у здійсненні операції. Залежно від характеру операції та технології оброблення облікової інформації до первинних документів можуть уключатися додаткові реквізити (печатка, номер документа, підстава для здійснення операції). Банк має право самостійно визначати інші додаткові реквізити первинних документів у паперовій/електронній формі. Кожна виписка, яка міститься у матеріалах справи, підготовлена окремо на відсотки, прострочені відсотки, комісії, простр. комісію. Тобто в Виписках з рахунку відображено все, згідно чого можна встановити період нарахування, внесені оплати позичальника та розподіл даних оплати на погашення основного боргу, відсотків, комісії, а саме: Виписка з рахунку [NUMBER] /UAН довгостр. кредити на поточні потреби ФО, містить надання кредиту та погашення строк. заборгованості згідно Комплексного договору № 1/3363854. Виписка з рахунку [NUMBER] /UAН довгостр. кредити на поточні потреби ФО, містить надання кредиту та погашення строк. заборгованості згідно Комплексного договору № 1/3363854. Виписка з рахунку [NUMBER] / [NUMBER] містить погашення строк. заборгованості згідно Договору № 1/3363854. Виписка з рахунку [NUMBER] /UAН простр. кредити на поточні потреби ФО містить погашення простроч. заборгованості згідно Договору № 1/3363854. Виписка з рахунку [NUMBER] /UAН нарах. Комісії за кредитами містить нарахування та погашення комісії згідно Договору № 1/3363854. Виписка з рахунку [NUMBER] / [NUMBER] прострочені комісії за кредитами містить погашення простроч. комісії та винесення комісії на прострочку за Договором № 1/3363854. Виписка з рахунку [NUMBER] /UAН нарах. %% за кредитом на пот. потреби ФО містить нарах % та погашення нарах. відсотків згідно Договору № 1/3363854. Виписка з рахунку [NUMBER] /UAН простр. %% за кредитом на поточні потреби містить погашення простр. відсотків та винесення на прострочку простроченої заборгованості за Договором № 1/3363854. Виписки є первинними бухгалтерськими документами, що підтверджують рух коштів по конкретному банківському рахунку, вміщують записи про операції, здійснені протягом операційного дня, та є підтвердженням виконаних за день операцій. Тобто виписки за картковими рахунками є належними та допустимими доказами на підтвердження заборгованості за кредитним договором. Пунктом 62 Положення про організацію бухгалтерського обліку, бухгалтерського контролю під час здійснення операційної діяльності B банках України, затвердженого Постановою Правління Національного банку України від 04 липня 2018 року № 75 передбачено, що виписки з особових рахунків клієнтів є підтвердженням виконаних за день операцій і призначаються для видачі або відсилання клієнту. Розгорнутий розрахунок заборгованості підсумовує загальну заборгованість, яка деталізовано відображена в Виписках з рахунку, відображає залишки по основному боргу, нарахованим процентам, комісіям, штрафам, пеням, нарахування по всім рахункам, всі погашення. Таким чином, надані позивачем Виписки по рахункам та розрахунок заборгованості підтверджують розмір заборгованості по кредиту, та не спростовано будь-яким контррозрахунком Відповідача. Зазначене узгоджується також з висновками, викладеними в постанові Верховного Суду від 13 червня 2018 року по справі № 226/3556/15-ц. Особливі рахунки є регістрами аналітичного обліку, що вміщують записи про операції, здійснені протягом операційного дня. Розрахунок заборгованості та виписки по рахунках здійснені за допомогою формули, затвердженої Постановами НБУ, відповідають вимогам ЗУ «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність», ЗУ «Про банки та банківську діяльність», Положення про організацію бухгалтерського обліку, бухгалтерського контролю під час здійснення операційної діяльності в банках України тому є наявним доказом про розмір заборгованості Відповідача та підтверджує наявність заборгованості у Відповідача. Отже, виписка з рахунка особи, яка відповідає зазначеним вимогам та надана відповідно до вимог закону, є документом, який може бути доказом і який суду необхідно оцінити відповідно до вимог цивільного процесуального закону при перевірці доводів про реальне виконання кредитного договору. Отже, аналогічна правова позиція викладена, зокрема, у постановах Верховного Суду від 16 вересня 2020 року у справі № 200/5647/18 (провадження № 61-9618св19), від 25 травня 2021 року у справі № 554/4300/16-ц (провадження № 61-3689св21), від 26 травня 2021 року у справі № 204/2972/20 (провадження № 61-168св21), від 13 жовтня 2021 року у справі № 209/3046/20 (провадження № 61-9207св21), від 01 грудня 2021 року у справі № 752/14554/15-ц (провадження № 61-14046св21), від 01 червня 2022 року у справі № 175/35/16-ц (провадження № 61-648св21, ЄДРСРУ № 104644740), в яких вірно зазначили попередні судові інстанції, що розрахунки є регістрами аналітичного обліку, вміщують записи про операції, здійснені протягом операційного дня, та є підтвердженням виконаних за день операцій. З урахуванням вищевикладеного, судами обґрунтовано прийнято, що банківські виписки та розрахунок заборгованості- це належні докази, які підтверджують видачу кредиту. Звернути увагу, що всі платежі, на які посилається Відповідач та додає квитанції на їх підтвердження, враховані в розрахунку заборгованості. Дані операції відображені у Виписках та розгорнутому розрахунку заборгованості, які додані до позовної заяви. А отже Відповідач власноруч підтвердив правильність нарахування заборгованості за кредитним договором. При цьому, Відповідач надає копії квитанцій на оплату заборгованості [PERSON] з останнім платежем 26 березня 2021 року. Водночас, з наданих позивачем Виписок та розрахунку заборгованості видно, що [PERSON] здійснювала систематичні оплати до 10.02.2022 року. Це свідчить про неповноту наданих доказів Відповідачем. До того ж, представник Відповідача у своєму відзиві, на сторінці 3, другий абзац знизу зазначає, що «На підтвердження позовних вимог Заявник додає Виписку з особового рахунку. Нарахування пені, штрафів ТОВАРИСТВО З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ «ГЛОБАЛ СПЛІТ» не здійснювало». Таким чином, Відповідач підтвердив ознайомлення з доказами у вигляді Виписки, які додані до позовної заяви. Проте, далі в тексті відзиву представник заявляє, що ТОВ «ГЛОБАЛ СПЛІТ» не надало документів первинного бухгалтерського обліку для підтвердження правильності нарахування заборгованості. А отже, враховуючи наявність Виписок (Додаток № 3), розгорнутий розрахунок заборгованості (Додаток №2) та копії платіжних інструкцій (Додаток №8), які підтверджують факт видачі, користування кредитними коштами та розмір заборгованості, можна зробити висновок, що така поведінка представника Відповідача свідчать про навмисне перекручення фактів та введення суду в оману. По-третє, щодо правомірності нарахування комісійної винагороди. Відповідно до пункту 4 частини першої статті 1 Закону України "Про споживче кредитування", загальні витрати за споживчим кредитом - витрати споживача, включаючи проценти за користування кредитом, комісії та інші обов`язкові платежі за додаткові та супутні послуги кредитодавця та кредитного посередника (за наявності), для отримання, обслуговування і повернення кредиту. Згідно з частиною другою статті 8 Закону України "Про споживче кредитування", до загальних витрат за споживчим кредитом включаються, зокрема, комісії кредитодавця, пов`язані з наданням, обслуговуванням і поверненням кредиту, у тому числі комісії за обслуговування кредитної заборгованості, розрахунково-касове обслуговування, юридичне оформлення тощо. Отже, Закон України "Про споживче кредитування" передбачає право банку встановлювати у кредитному договорі комісію за обслуговування кредиту. На виконання вимог, у тому числі, пункту 4 частини першої статті 1 та частини другої статті 8 Закону України "Про споживче кредитування" Правління Національного банку України постановою від 08 червня 2017 року № 49 затвердило Правила розрахунку банками України загальної вартості кредиту для споживача та реальної річної процентної ставки за договором про споживчий кредит (далі - Правила про споживчий кредит). Цією ж постановою визнано такою, що втратила чинність, постанову Правління Національного банку України від 10 травня 2007 року № 168 "Про затвердження Правил надання банками України інформації споживачу про умови кредитування та сукупну вартість кредиту". Відповідно до пункту 5 Правил про споживчий кредит, банк надає споживачу детальний розпис складових загальної вартості кредиту у вигляді графіка платежів (згідно зі строковістю, зазначеною у договорі про споживчий кредит, - щомісяця, щокварталу тощо) у розрізі сум погашення основного боргу, сплати процентів за користування кредитом, вартості всіх додаткових та супутніх послуг банку та кредитного посередника (за наявності) за кожним платіжним періодом, за формою, наведеною в додатку 2 до цих Правил. Банк має право обчислювати загальні витрати за споживчим кредитом, базуючись на припущенні, що платежі за послуги банку залишатимуться незмінними та застосовуватимуться протягом строку дії договору про споживчий кредит, якщо договір про споживчий кредит містить умови, що дозволяють зміну процентної ставки та/або інших платежів за послуги банку, включених до загальних витрат за споживчим кредитом, і така зміна не може бути визначена на момент обчислення загальної вартості кредиту та реальної річної процентної ставки (пункт 8 Правил про споживчий кредит). Згідно з додатком 1 до Правил про споживчий кредит, загальні витрати за споживчим кредитом це витрати споживача, включаючи проценти за користування кредитом, комісії та інші обов`язкові платежі за додаткові та супутні послуги банку (у тому числі за ведення рахунків) та кредитного посередника (за наявності), які сплачуються споживачем і пов`язані з отриманням, обслуговуванням і поверненням кредиту. Правила про споживчий кредит розроблені й затверджені на виконання вимог Закону України "Про споживче кредитування" та підтверджують правомірність дій банку щодо встановлення у договорі споживчого кредиту комісії за обслуговування кредитної заборгованості. Отже, Законом України "Про споживче кредитування", безпосередньо передбачено право банку встановлювати у кредитному договорі комісію за обслуговування кредиту. Укладаючи Комплексний договір позичальник погодився з умовами зазначеного договору та зобов`язався їх виконувати належним чином. Вказаний кредитний договір не був визнаний недійсним у судовому порядку. Згідно зі ст. 629 ЦК України, договір є обов`язковим для виконання сторонами. Додаток № 1 до Договору № 1/3363854 від 22.01.2019р., - Таблиця обчислення загальної вартості кредиту для споживача та реальної річної ставки за договором про споживчий кредит (в т.ч. Графік платежів по кредиту, ануїтет), який відображає суми щомісячних платежів за кредитом, які включають комісію за обслуговування кредитної заборгованості у розмірі 1143,46 грн./ щомісячно. Додаток № 1 є невід`ємною частиною кредитного договору, з умовами якого був ознайомлений Відповідач, про що свідчить його особистий підпис на цьому Додатку. Загальні вимоги, додержання яких є необхідним для чинності правочину, передбачені статтею 203 ЦК України. Зокрема, зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам Така позиція викладена у Постанові Великої палати Верховного суду по справі № 496/3134/19 від 13 липня 2022 року в якій надано роз`яснення щодо платежів, які передбачені умовами кредитного договору, а саме: тіло кредиту, відсотки за користування кредиту, комісія за обслуговування кредитної заборгованості, - є платежами по Кредитному договору, які нараховуються Банком незалежно від того чи виконує Позичальник умови Кредитного договору або не виконує взагалі. Окрім того, відповідно до ст. 15 ЗУ «Про споживче кредитування», Споживач має право протягом 14 календарних днів з дня укладення договору про споживчий кредит відмовитися від договору про споживчий кредит без пояснення причин, у тому числі в разі отримання ним грошових коштів. Про намір відмовитися від договору про споживчий кредит споживач повідомляє кредитодавця у письмовій формі (у паперовому вигляді або у вигляді електронного документа, створеного згідно з вимогами, визначеними Законом України "Про електронні документи та електронний документообіг") до закінчення строку, встановленого частиною першою цієї статті. Якщо споживач подає повідомлення не особисто, воно має бути засвідчене нотаріально або подане і підписане представником за наявності довіреності на вчинення таких дій. Протягом семи календарних днів з дати подання письмового повідомлення про відмову від договору про споживчий кредит споживач зобов`язаний повернути кредитодавцю грошові кошти, одержані згідно з цим договором, та сплатити проценти за період з дня одержання коштів до дня їх повернення за ставкою, встановленою договором про споживчий кредит. Навіть у випадку, якщо Позичальник не приділив достатньо уваги ознайомленню з умовами Договору або Правил надання споживчого кредиту на момент укладання кредитної угоди, він не був позбавлений можливості зробити це протягом наступних 14 днів. Відповідні документи розміщені на офіційному сайті Банку, а за потреби Позичальник може звернутися за додатковою інформацією до Гарячої лінії Банку або особисто до будь-якого з його Відділень. Також Позичальник має право, за власною ініціативою та на власний розсуд, отримати юридичну консультацію щодо Договору у будь-якого обраного ним фахівця. У разі, якщо протягом перших 14 днів після укладання Договору Споживач вирішує, що умови кредитування його не влаштовують, діє ст. 15 ЗУ «Про споживче кредитування», яка передбачає право на відмову від нього з поверненням отриманих коштів та мінімальною компенсацією за час їх фактичного користування. При цьому жодних офіційних звернень, скарг або запитів на додаткове роз`яснення умов Договору з боку [PERSON] не надходило. Отже, можна зробити висновок, що Відповідач самостійно обрав фінансову установу, а його особистий підпис на кредитному договорі свідчить про обізнаність та добровільне прийняття істотних умов договору, в тому числі нарахування комісії. По-четверте, щодо визнання пункту договору нікчемним. Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 22 червня 2020 року в справі № 177/1942/16- ц вказано, що "наявність підстав для визнання договору недійсним має встановлюватися судом на момент його укладення. Тобто, недійсність договору має існувати в момент його укладення, а не в результаті невиконання чи неналежного виконання зобов`язань, що виникли на підставі укладеного договору. Невиконання чи неналежне виконання зобов`язань, що виникли на підставі оспорюваного договору, не є підставою для його визнання недійсним". Від моменту укладання Кредитного договору № 1/3363854 від 22.01.2019р., [PERSON] з заявою про визнання нікчемним або недійсним умов Договору до суду не зверталась, тобто вважала ці умови Договору сприятливими та зрозумілими для себе. Також, у разі виявлення несприятливих для себе умов позичальник повинен був розірвати укладений Договір, відповідно до вимог ст. 15 ЗУ «Про захист прав споживачів». З будь-якими заявами з дати укладання Кредитного договору до Банку Відповідач не звертався, жодних доказів до суду не надав. Виходячи з вищевикладеного, до моменту звернення ТОВ «ГЛОБАЛ СПЛІТ» до суду з позовною заявою про стягнення заборгованості, [PERSON] вважала спірний правочин чинним та законним. Отже, вимоги Відповідача щодо застосування наслідків виконання недійсного правочину є безпідставними та необґрунтованими. Просить суд звернути увагу, що [PERSON] здійснювала оплати в рахунок погашення заборгованості. Всі оплати здійснювались на рахунки АТ «КРЕДІ АГРІКОЛЬ БАНК», з будь- якими заявами про здійснення звірки внесених оплат Відповідач до банку не зверталась. Доказами, які можуть підтвердити внесені оплати виступають Виписки по рахунках, які додані до позовної заяви та Квитанції про оплату заборгованості, які надала сама [PERSON] .. Тобто, Відповідач, при здійсненні оплат за цей період визнала заборгованість за кредитом та умови обслуговування за кредитним договором, в тому числі комісію. Такого висновку дійшов Верховний Суд у складі колегії суддів першої судової палати Касаційного цивільного суду у справі №127/23910/14-ц від 23.12.2020 р., де зазначив, що «Часткова сплата боржником або з його згоди іншою особою основного боргу та/або сум санкцій є тією дією, яка свідчить про визнання ним боргу». Внесення грошових коштів на рахунок кредитодавця є визнання ним боргу (відповідно до зазначеної позиції Верховного Суду), що, у свою чергу, фактично прирівнюється до підтвердження волевиявлення учасника справи на укладення договору. Адже без волевиявлення не існувало б потреби сплачувати заборгованість. З огляду на викладене, волевиявлення позичальника може підтверджуватись як підписанням договору, так і його діями (заповнення формуляра (заявки) на отримання кредиту, часткова або повна сплата заборгованості тощо). Позиція Верховного Суду насамперед ґрунтуються на презумпції свободи договору, тобто сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог законодавства. Підписуючи договір, позичальник погоджується на укладання договору саме такого змісту, що фактично нівелює усі доводи стосовно невідповідності умов договору без достатніх на це доказів. Укладення договору може здійснюватися різними шляхами, тож навіть відсутність підпису в договорі не є ознакою недійсності такого правочину або відсутності волевиявлення сторін. Отже, підсумовуючи вищевказане, ТОВ «ГЛОБАЛ СПЛІТ» стверджує, що позичальник внесенням оплати в рахунок погашення заборгованості за кредитним договором визнав всі умови кредитного договору та наявну заборгованість перед позивачем. Згідно ст. 526 ЦК України, зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. За ст.530 ЦК України, якщо у зобов`язанні встановлено строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Відповідно до ст. 610 ЦК України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). За ст. 612 ЦК України боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом. Боржник, який прострочив виконання зобов`язання, відповідає перед кредитором за завдані простроченням збитки і за неможливість виконання, що випадково настала після прострочення. Відповідно до ст. 615 ЦК України, одностороння відмова від зобов`язання не звільняє винну сторону від відповідальності за порушення зобов`язання. Згідно ст. 629 ЦК України, договір є обов`язковим для виконання сторонами. Враховуючи наведені вище детальні пояснення та аргументації щодо предмету та підстав доказування, звертаємо увагу суду на основні висновки, які сприятимуть справедливому вирішенню справи: Позовна заява про стягнення заборгованості з [PERSON] подана з додержанням вимог законодавства, в тому числі строків позовної давності; Позивач надав всі наявні в нього докази на підтвердження розміру заборгованості [PERSON] за Договором №1/3363854 від 22.01.2019р.; Виписка по рахунку [PERSON] є первинним бухгалтерським документом та відповідає вимогах законодавства; Комісія за обслуговування кредитної заборгованості, яка включається до загальних витрат за споживчим кредитом, є законна та обґрунтована; Відповідач [PERSON] вносила оплати для погашення заборгованості за Комплексним договором № 1/3363854 від 22.01.2019 року, тобто своїми діями визнала наявну заборгованість та всі умови кредитного договору, включаючи комісію; Дії представника Відповідача свідчать на неналежне ознайомлення з матеріалами справи або ж навмисне введення в оману суд. В зв`язку з вищевикладеним просить стягнути з [PERSON] на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «ГЛОБАЛ СПЛІТ» заборгованість за кредитним договором у розмірі 49 818,33 грн. (сорок дев`ять тисяч вісімсот вісімнадцять грн. 33 коп.); Стягнути з [PERSON] на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «ГЛОБАЛ СПЛІТ» судові витрати, які поніс позивач у зв`язку з розглядом судової справи в розмірі 2422,40 грн. Представник позивача у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце його проведення повідомлений належним чином в позовній заяві просить розглядати справу за його відсутності, позовні вимоги підтримує в повному обсязі та проти ухвалення заочного рішення не заперечує. Відповідач повторно в судове засідання не з`явився, про час, місце та дату проведення судових засідань повідомлявся за зареєстрованим місцем проживання та відповідно до ч. 8 ст. 128 ЦПК України є повідомленим належним чином. Відповідач про поважність причин не з`явлення суд не повідомив, відзиву на позовну заяву не надав. На підставі зазначеного, суд відповідно до ст. 280, 281 ЦПК України ухвалив провести заочний розгляд справи на підставі наявних у справі доказів. Судом встановлено, що 22.01.2019 року між Акціонерним товариством «КРЕДІ АГРІКОЛЬ БАНК» та [PERSON] укладений Комплексний договір №1/3363854. Відповідно до п. 1.1. Договору, Банк надає Позичальнику кредит в сумі 49715,60 грн. (сорок дев`ять тисяч сімсот п`ятнадцять грн. 60 коп.) строком на 60 місяці(в) - з 22.01.2019 року до 21.01.2024 року (включно). Позичальник сплачує платежі для погашення заборгованості за Договором щомісячно в число місяця, визначене Графіком платежів по кредиту (Додаток №1 до Договору, що є його невід`ємною частиною), як День повернення кредиту. 29.08.2023 року між АТ «Креді Агріколь Банк» та Товариством з обмеженою відповідальністю «ГЛОБАЛ СПЛІТ», укладено договір №4-2023 про відступлення (купівлю - продаж) прав вимог до боржника [PERSON] за кредитним договором №1/3363854 від 22.01.2019. 15.09.2023 р. передача права вимоги за кредитним договором №1/3363854 від 22.01.2019 року відбулась до Товариством з обмеженою відповідальністю «ГЛОБАЛ СПЛІТ» з дати підписання відповідного реєстру прав вимоги за зразком, згідно Додатку №1 до Договору про відступлення права вимоги. [PERSON] знаходиться в Реєстрі до Договору про Відступлення права вимоги №4-2023 від 29.08.2023 р. за №973. Відповідне повідомлення було направлено АТ «Креді Агріколь Банк» до [PERSON] про те, що відбулось вищезазначене відступлення прав вимоги за договором №4-2023 від 29.08.2023 р. до ТОВ «ГЛОБАЛ СПЛІТ», яке в свою чергу стало Новим кредитором та має право вимагати від [PERSON] погашення кредитної заборгованості згідно кредитного договору N«1/3363854 від 22.01.2019 р. На виконання умов Договору відступлення прав вимоги [PERSON] була повідомлена про необхідність перерахувати кошти в сумі 49818,33 грн. що відповідає розміру поточних зобов`язань за Договором. Розмір зобов`язань зі сплати пені та штрафів за Договором, якщо такі нарахування будуть, окремо повідомляє Новий кредитор окремим повідомленням. 12.02.2025 року ТОВ «ГЛОБАЛ СПЛІТ» до [PERSON] , була відправлена вимога про необхідність сплати заборгованості по кредиту протягом 30 календарних днів. У разі не виконання цієї Вимоги, ТОВ «ГЛОБАЛ СПЛІТ» буде вимушено звернутись до суду з позовною заявою про стягнення заборгованості. При цьому сума боргу буде збільшена, а саме до загальної суми заборгованості 49818,33 грн. може будуть додані судові витрати, витрати по виконавчому провадженню, а також сума боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції та 3% річних від простроченої суми боргу. У зв`язку з невиконанням взятих на себе зобов`язань станом на 23.04.2025 року у Позичальника утворилась загальна сума заборгованості за Договором №1/3363854 від 22.01.2019 року у розмірі - 49 818,33 грн. (сорок дев`ять тисяч вісімсот вісімнадцять грн. 33 коп.), яка складається: з рахунок строкової заборгованості: 0,00 грн. (нуль грн. 00 коп.); рахунок простроченої заборгованості: 21578,81 грн. (двадцять одна тисяча п`ятсот сімдесят вісім грн. 81 коп.); рахунок нарахованих відсотків: 0,00 грн. (нуль грн. 00 коп.); рахунок прострочених відсотків: 5370,32 грн. (п`ять тисяч триста сімдесят грн.32 коп.); рахунок комісії: 0,00 грн. (нуль грн. 00 коп.); рахунок простроченої комісії: 22869,20 грн. (двадцять дві тисячі вісімсот шістдесят дев`ять грн. 20 коп.). (а.с.16-190) Відповідачем [PERSON] , здійснювалися систематичні платежі за кредитним договором саме ті, які можливо підтвердити квитанціями: копія квитанції.№26480907-1 від 22 квітня 2019 року на суму 2500 грн. 00 коп. (дві тисячі п`ятсот гривень 00 копійок); копія квитанції №28265127-1 від 18 вересня 2019 року на суму 2350 грн. 00 коп. (дві тисячі триста п`ятдесят гривень 00 копійок); копія квитанції від 03 листопада 2020 року на суму 150 грн. 00 коп. (сто п`ятдесят гривень 00 копійок); копія квитанції від 22 грудня 2020 року на суму 2500 грн. 00 коп. (дві тисячі п`ятсот гривень 00 копійок); 21 жовтня 2020 року на суму 2150 грн. 00 коп. (дві тисячі сто п`ятдесят гривень 00 копійок); квитанція від 30 жовтня 2020 року на суму 2200 грн. 00 коп. (дві тисячі двісті гривень 00 копійок); квитанції від 12 березня 2021 року на суму 3000 грн. 00 коп. ( три тисячі гривень 00 копійок); квитанції від 26 березня 2021 року на суму 1500 грн. 00 коп. (одна тисяча п`ятсот гривень 00 копійок), квитанція про зарахування коштів зг.кр. договору на суму 2350 грн. 00 коп. (дві тисячі триста гривень 00 копійок). Загальна сума платежів складає: 18700 грн. 00 коп. (а.с.211-219). Стаття 652 ЦК України дає визначення, що договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Частиною 1 ст. 638 ЦК України встановлено, що істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Відповідно до ч. 1 ст. 1046 ЦК України за договором позики одна сторона (позикодавець) передає у власність другій стороні (позичальникові) грошові кошти або інші речі, визначені родовими ознаками, а позичальник зобов`язується повернути позикодавцеві таку ж суму грошових коштів (суму позики) або таку ж кількість речей того ж роду та такої ж якості. Відповідно до ч. 1 ст. 1046 ЦК України позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України. Відповідно до ч. 1 ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства. Відповідно до п. 1, 2 ч. 1 ст. 611 ЦК України у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: - припинення зобов`язання внаслідок односторонньої відмови від зобов`язання, якщо це встановлено договором або законом, або розірвання договору; - зміна умов зобов`язання. Відповідно до ч. 2 ст. 1050 ЦК України якщо договором встановлений обов`язок позичальника повернути позику частинами (з розстроченням), то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилася, та сплати процентів, належних йому відповідно до статті 1048 цього Кодексу. Частинами 1 та 2 ст. 512 ЦК України передбачено, що кредитор у зобов`язанні може бути замінений іншою особою внаслідок: 1) передання ним своїх прав іншій особі за правочином (відступлення права вимоги); 2) правонаступництва; 3) виконання обов`язку боржника поручителем або заставодавцем (майновим поручителем); 4) виконання обов`язку боржника третьою особою. Кредитор у зобов`язанні може бути замінений також в інших випадках, встановлених законом. Відповідно до ст. 514 ЦК України до нового кредитора переходять права первісного кредитора у зобов`язанні в обсязі і на умовах, що існували на момент переходу цих прав, якщо інше не встановлено договором або законом. Відповідно до ч. 1 ст. 516 ЦК України заміна кредитора у зобов`язанні здійснюється без згоди боржника, якщо інше не встановлено договором або закон. Отже, ТОВ "Глобал Спліт" набуло право грошової вимоги до відповідача [PERSON] . Відповідно до ч.1 ст.76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Статтею 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Згідно з частиною 2 статті 78 ЦПК України обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Відповідно до частини 1 статті 80 ЦПК України достатніми є докази, які в своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Положеннями статті 89 ЦПК України визначено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Враховуючи, що відповідач взятих на себе кредитних зобов`язань в строки, передбачені договором кредиту належним чином не виконав, відсутні підстави вважати, що даний кредитний договір не укладений, як і відсутні підстави для застосування строку позовної давності з огляду на те, що сторонами кредитного договору погоджений строк внесення щомісячного платежу, який включав обов`язковий платіж за кредитом та проценти за користування кредитом де останній платіж повинен бути сплачений 21.01.2024 року, та враховуючи виписку з рахунку, а також слід враховувати, що 02.04.2020 року набув чинності Закон України від 30.03.2020 № 540-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)», відповідно до якого розділ «Прикінцеві положення» ЦК України доповнено пунктом 12, за змістом якого під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 257, 258, 362, 559, 681, 728, 786, 1293 цього Кодексу, продовжуються на строк дії такого карантину. Постановою Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 року № 211 «Про запобігання поширенню на території України коронавірусу «COVID-19», із подальшими змінами, на усій території України установлено карантин з 12.03.2020, згідно з постановою Кабінету Міністрів України від 20.05.2020 № 392, враховуючи зміни, внесені постановою Кабінету Міністрів України від 17.06.2020 № 500. Дію карантину, встановленого цією постановою, було неодноразово продовжено. Постановою Кабінету Міністрів України від 27.06.2023 року № 651 відмінено з 24 години 00 хвилин 30.06.2023 року на всій території України карантин, встановлений з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2. Оскільки з 02.04.2020 року набув чинності Закон України від 30.03.2020 року № 540-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)», відповідно до якого розділ «Прикінцеві та Перехідні положення» ЦК України доповнено пунктом 12, за змістом якого під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені, у т.ч. статтями 257, 258 ЦК України продовжуються на строк дії такого карантину. Указом Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» (№64/2022) воєнний стан було запроваджено з 24 лютого 2022 року строком на 30 діб. У подальшому його було не одноразово продовжено (востаннє Указ Президента України № 451/2023 від 17.08.2023 року), який і надалі був продовжений. А введення воєнного стану в Україні певним чином впливає на перебіг позовної давності. Таким чином з врахуванням викладеного, позовні вимоги ТОВ "Глобал Спліт" про стягнення заборгованості підлягають задоволенню. Крім того, відповідно до вимог ст. 141 ЦПК України, з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір в розмірі 2422,40 грн. На підставі викладеного,

Outcome: approved