Jurisdiction: civil
Date: 2025-12-09 00:00:00

1.Рух по справі та позиції учасників [PERSON] звернулася до суду з позовом до [PERSON] про визначення способу участі баби у вихованні дитини. В обґрунтування позову зазначає, що вона є рідною бабусею [PERSON] , [INFO] , який після розлучення батьків залишився проживати з матір`ю [PERSON] . Зазначає, що у договірному порядку не вдалося вирішити питання щодо участі дитини у вихованні бабусі з онуком, а тому [PERSON] звернулася до суду. 01 травня 2024 року Галицький районний суд виніс рішення у справі № 461/1292/24, яким встановив графік спілкування [PERSON] з онуком [PERSON] , [INFO] , у місцях, які відповідають віку дитини або за місцем його реєстрації, а саме: протягом червня-серпня 2024 року кожну другу суботу місяця з 10:00 год по 15:00 год, та кожен другий вівторок місяця з 10:00 год по 15:00 год, з вересня 2024 року кожну другу суботу місяця з 10:00 год по 15:00 год та один робочий день/раз на дві тижні (за домовленістю). Фактично вказаний графік суд встановив на період 2024 року. Станом на теперішній час є підстава для встановлення нового графіку побачень [PERSON] з онуком, оскільки в останнього є зміни у шкільному розкладі, а також ці зміни пов`язані з роботою [PERSON] , так як вона працює у ліцеї «Інтелект» ЛМР на посаді вчителя зарубіжної літератури. Вважає, що має право бачитись більше з онуком, оскільки її колишня невістка ( [PERSON] ) з дитиною ніколи фактично не проживала. З моменту народження її онука, він проживав з [PERSON] до жовтня 2023 року. [PERSON] постійно піклувалася і піклується про нього - відвідувала гуртки, гуляла, вчили разом уроки, відвідували розвивальні заняття у бібліотеці «Альба», а зараз при зустрічах з [PERSON] онук скаржиться, що йому не вистачає цих занять і заходів. Після 03.10.2023 [PERSON] неодноразово зверталася за допомогою щодо відновлення контакту з онуком до досудових органів, зокрема до Галицького та Франківського управлінь Національної поліції у м. Львові, Галицької районної адміністрації ЛМР, Уповноваженої Президента України у справах дітей. Вказує, що з 01.09 поточного року зустрічатися з онуком [PERSON] у належні їй два робочі дні на місяць не має можливості, оскільки узгодження цього моменту унеможливлює небажання гр. [PERSON] та її батьків - [PERSON] і [PERSON] . Зокрема, онук [PERSON] станом на сьогодні проживає та знаходиться на піклуванні діда [PERSON] та баби [PERSON] , які проживають за адресою: [ADDRESS] . Мати дитини разом з ними не проживає, а проживає за адресою свого теперішнього чоловіка. У зв`язку з наведеним, вважає за необхідне встановити їй такий порядок побачень з малолітнім онуком [PERSON] , [INFO] , який проживає з матір`ю [PERSON] : - у місцях, які відповідають віку дитини або за місцем його реєстрації, а саме: парні суботи місяця з 10:00 год до 15:00 год та непарні вівторки або четверги місяця: у навчальний час - після завершення уроків у школі до 20:00 год (включаючи час перебування на тренуванні), у канікулярний період з 10:00 год до 15:00 год. Ухвалою від 03.02.2025 Галицький районний суд залишив вказану позовну заяву без руху, встановивши Позивачці строк для усунення її недоліків. Позивачка виправила недоліки позовної заяви у встановлений судом строк. Галицький районний суд м. Львова ухвалою від 18.02.2025 відкрив провадження у справі, яку вирішив розглядати за правилами загального позовного провадження. Одночасно з відкриттям провадження суд зобов`язав Орган опіки і піклування (служба у справах дітей) Галицької районної адміністрації м. Львова надати суду письмовий висновок щодо участі у вихованні та вільному спілкуванні бабусі [PERSON] , [INFO] , з малолітньою дитиною - [PERSON] , [INFO] . На виконання ухвали суду Орган опіки і піклування (служба у справах дітей) Галицької районної адміністрації м. Львова надала висновок про визначення способів участі баби у спілкуванні з онуком, відповідно до якого [PERSON] визначені дні та години зустрічей з онуком [PERSON] , [INFO] , а саме: у кожну 2-гу суботу місяця з 10:00 год до 15:00 год. До суду від представниці [PERSON] - адвокатки Карпель О. О. надійшов відзив на позовну заяву, у якій остання у задоволенні позовних вимог заперечила у повному обсязі. В обґрунтування відзиву зазначає, що Позивачка у позовній заяві посилається на те, що фактично графік спілкування Позивача з онуком був установлений рішенням Галицького районного суду м. Львова від 01.05.2025 на 2024 рік. Однак, це твердження вводить Суд в оману, оскільки резолютивна частина вказаного рішення суду м. Львова у справі № 461/1292/24 чітко визначає, що графік побачень Позивачки місяця з 10:00 год. по 15:00 год. та один робочий день/раз на два тижні (за домовленістю) діє починаючи з вересня 2024 року, жодних обмежень дії в часі та формулювань про те, що графік діє до певного часу вказане рішення суду не містить. Тому графік побачень Позивачки з онуком встановлений у судовому порядку без обмежень дії в часі, у тому числі без обмежень дії до кінця 2024 року. У своїй позовній заяві Позивачка наводить підстави, які були наведені у позовній заяві, по якій ухвалене рішення по справі № 461/1292/24, посилається на період до 03.09.2023, який вже був предметом розгляду в суді. Нових підстав чи доказів, які би свідчили про зміну підстав позову у цій позовній заяві не наведені. Також повідомляє Суд про наявність у Позивачки ще однієї онуки [PERSON] , [INFO] . Вказана обставина також має істотне значення для суті справи, оскільки може впливати на матеріальне становище Позивачки та умови, в яких вона проживає. Окрім того, повідомляє Суд про те, що батько [PERSON] - [PERSON] проживає разом з Позивачкою в одній квартирі за адресою [ADDRESS] . Також [PERSON] отримав розпорядження Галицької районної адміністрації № 306 від 24.09.2024 про встановлення [PERSON] днів та годин зустрічей з малолітнім сином [PERSON] , [INFO] . Зокрема, згідно з п. 1 вказаного розпорядження [PERSON] встановлені такі дні та години побачень з малолітнім сином [PERSON] - 1-ша і 3-тя середа місяця з 18.00 до 20.00 год. та кожна 2-га субота місяця з 15.00 год до 17.00 год. Також звертає увагу на те, що [PERSON] має заборгованість зі сплати аліментів на утримання свого неповнолітнього сина. Вказана інформація підтверджується довідкою про наявність заборгованості зі сплати аліментів № 1146, у якій зазначено, що відповідно до розрахунку заборгованості по аліментам від за період із 04.11.2022 по 31.12.2024 у боржника наявна заборгованість зі сплати аліментів, сукупний розмір якої перевищує суму відповідних платежів за шість місяців. Також, [PERSON] притягувався до адміністративної відповідальності за несплату аліментів та накладалося адміністративне стягнення у вигляді 120 годин корисних робіт. Вказана інформація підтверджується листом управління забезпечення примусового виконання рішень у Львівській області від 27.12.2024 № 75/6-24/17. Отже, оскільки Позивачка проживає разом з [PERSON] в одній квартирі, який має заборгованість зі сплати аліментів та має свої години побачень, окрім годин Позивачки, у Відповідачки наявні сумніви, яким чином будуть забезпечені нормальні умови перебування для онука разом з бабусею у години зустрічей (харчування, побутові умови і інше). Повідомляє Суд про те, що Позивачка систематично порушує недоторканність приватного життя Відповідачки. Вона незаконно збирає, зберігає та використовує конфіденційну інформацію про Відповідачку, переслідує, збирає інформацію про Відповідачку та її неповнолітнього сина та в інших осіб, зводить наклеп щодо незабезпечення неповнолітньому онуку безпечних умов проживання, посилаючись на те, що будинок [ADDRESS] знаходиться у стратегічно небезпечній зоні між головним залізничним вокзалом і Собором святого Юра, у зв?язку з чим, Відповідачка змушена звертатися в правоохоронні органи щодо завідомо неправдивого повідомлення про вчинення злочину і втручання в особисте життя. Вважає, що така ситуація, спровокована Позивачкою, негативно впливає на якнайкраще забезпечення інтересів дитини та психологічне здоров?я дитини. З приводу посилання Позивачки на те, що до 03.09.2023 [PERSON] переважно проживав з останньою, повідомляє Суд про те, що вказана інформація не відповідає дійсності. [PERSON] проживав та проживає разом з Відповідачкою, з Позивачкою бачився періодично, жодних перешкод Відповідачка Позивачці у побаченні з онуком не чинила. Вказує, що в Ухвалі Галицького районного суду у справі № 461/5932/22 від 28.09.2023 зазначено, що Суд встановив факт проживання [PERSON] з мамою [PERSON] (абзац 2 аркуш 3 вищезазначеної ухвали). Також в абзаці 3 аркуша 2 цієї ж ухвали зазначається, що [PERSON] систематично займається навчанням і вихованням сина , відвідує батьківські збори, бере участь у житті класу, спілкується з класним керівником і вчителями, є активним учасником шкільної спільноти, приводить та забирає дитину зі школи, представником у відносинах з лікарем відповідно до декларації про вибір лікаря також є мати. Всі вищезазначені обставини свідчать про тісний емоційний та психологічний зв`язок [PERSON] зі своїм сином - [PERSON] , однак не свідчать про достатні тісні психологічні зв`язки з бабусі з онуком - [PERSON] . Тому залишається незрозумілим, з яких підстав Позивачка вимагає надати їй графік побачень, який порушує переважне право Відповідачки на особисте виховання дитини. Також вказує, що не відповідає дійсності твердження Позивачки про те, що місце проживання [PERSON] визначене за спільною згодою сторін, адже 20.10.2023 розпорядженням Галицької районної адміністрації Львівської районної адміністрації № 312 визначене місце проживання малолітнього [PERSON] разом з Відповідачкою. Окрім цього, повідомляє Суд про те, що [PERSON] станом на 05.03.2025 навчається у четвертому класі, з понеділка по п?ятницю має уроки в школі, і в суботу-неділю у нього є потреба відпочити, зробити домашнє завдання, провести час з матір?ю, бабою та дідом, які є батьками Відповідачки, провести вільний час іншим чином разом з друзями. У будні дні він має уроки в школі приблизно до 13 год. (понеділок, вівторок, середа, п`ятниця) та до 14.00 у четвер, а у подальшому він зайнятий на додаткових та розвиваючих заняттях, зокрема у вівторок та четвер з 16 по 18 год - фехтування, у п?ятницю з 18.00 до 19.00, та в інші дні по домовленості - додаткові заняття англійської. Вказує, що запропонований у позовній заяві графік побачень Позивачки з онуком не відповідатиме якнайкращому забезпеченню інтересів малолітнього [PERSON] . Звертає увагу на те, що додатки до позовної заяви містять неактуальну інформацію, яка не відображає фактичні обставини справи станом на 2025 рік. Зокрема, акт ЛКП "Ліхтар" датований 15.08.2023, копія довідки дитячо-юнацької спортивної школи з футболу - 10.10.2023, решта додатків, які стосуються [PERSON] - до літа 2024 року. Також, наголошує на тому, що Позивачка посилається на те, що змінити існуючий порядок побачень з онуком вона хоче з підстав змін, пов`язаних з її роботою, так як працює на посаді вчителя зарубіжної літератури в ліцеї «Інтелект», однак, на підтвердження вказаних змін у графіку роботи Позивачка не долучила належної доказової бази. Долучений Позивачкою атестаційний лист не свідчить про зміну графіку її роботи, оскільки у ньому така інформація відсутня. Неможливо відслідкувати причинно-наслідковий зв?язок між зміною графіку роботи Позивачки та необхідністю змінити графік побачень Позивача з малолітнім [PERSON] , оскільки Позивачка не долучила до матеріалів позовної заяви попередній графік роботи, який існував на момент прийняття рішення Галицьким районним судом м. Львова у справі № 461/1292/24 та змінений графік її роботи, на який Позивачка посилається у цій позовній заяві. Отже, посилання Позивачки на те, що графік її побачень необхідно змінити у зв`язку зі зміною її роботи є безпідставним та не підтверджений належними доказами. Окрім цього, у Відповідачки виникає питання, що саме можуть підтвердити свідки, пояснення яких долучені до матеріалів справи в якості додатків. Оскільки у поясненнях наведена інформація, яку бачили свідки з народження дитини і до жовтня 2024, яким чином вони можуть оцінити потреби дитини станом на березень 2025 року є незрозумілим. Повідомляє Суд про те, що Відповідачка не чинить і не чинила жодних перешкод у спілкуванні Позивачки зі своїм малолітнім онуком - [PERSON] . Позивачка особисто не зверталася до Відповідачки з проханням побачити онука. Додатково повідомляємо Суд про те, що [PERSON] приймав участь в олімпіадах з математики, з української мови та літератури, англійської мови та предмету «Я досліджую світ», на яких [PERSON] показував хороші результати та нагороджувався дипломами за ці результати. Від представниці [PERSON] - адвокатки Заремби О. В. надійшла відповідь на відзив, відповідно до якого остання вважає відзив Відповідачки невмотивованим з огляду на таке. Закон не передбачає, що сторона вправі звернутись до суду лише раз стосовно побачень з дитиною. Станом на сьогодні у Позивачки немає можливості зустрічатися з онуком з періодичністю «один робочий день раз на два тижні (за домовленістю), а запропонований час - дві середи на місяць з 18.00 до 20.00 годин Позивачці не підходить, оскільки в середу [PERSON] працює. Отже, станом на сьогодні є підстава для встановлення нового графіку побачень з онуком, оскільки у нього є зміни у шкільному розкладі, а також ці зміни пов`язані з роботою Позивачки у ліцеї «Інтелект» ЛМР на посаді вчителя зарубіжної літератури. Вважає, що Позивачка має право бачитись більше з онуком, так як з моменту свого народження він проживав з бабусею [PERSON] до жовтня 2023 року. Щодо твердження Відповідачки про те, що батько дитини проживає разом з Позивачкою в одній квартирі та йому теж розпорядженням Галицької РА ЛМР № 306 від 24.09.24 встановлені дні та години зустрічей з малолітнім сином [PERSON] , а також той факт, що у нього існує заборгованість по аліментах, та за це притягався до адміністративної відповідальності, а тому у Відповідачки будуть виникати сумніви, яким чином будуть забезпечені нормальні умови побачень дитини з бабусею, є цілком абсурдними, оскільки те, що люди проживають разом, не означає, що вони пов`язані спільним побутом. Як наголошувалось вище Позивачка працює, матеріально від сина не залежить, брала постійно самостійно участь у відпочинку онука у Карпатах, забезпечувала харчуванням, а також створила побутові умови для дитини ще з 2015 року. Дитина має спальне місце, стіл, а також необхідні речі на усі сезони, взуття, бібліотеку, іграшки та розвивальні ігри. Щодо навчання дитини зазначає, що у відзиві не вказано, на базі якого навчального закладу або іншої установи відбуваються заняття з англійської мови. Звертає увагу суду, що для дитини 9 років заняття, що проходять після 18.00 години, є неефективними, перевищення обсягу тижневого навчального навантаження (а кількість годин «за домовленістю» не вказана) є неприпустимим. Довідка з дитячо-юнацької спортшколи з футболу надана тільки з метою звернути увагу на те, що мати, після того як забрала [PERSON] у бабусі й оселила у своїх батьків, позбавила його можливості відвідувати ці заняття, а на фехтування записали тільки у вересні 2024 року. Щодо репетиторів, то програма НУШ складена таким чином, щоб діти засвоювали знання на уроках, а закріплювали шляхом виконання домашніх завдань, обсяг яких лімітований відповідно до віку дитини. Стосовно того, що Позивачка систематично порушує недоторканість приватного життя Відповідачки та використовує конфіденційну інформацію про неї, переслідує, то це є надумане самою Відповідачкою, оскільки Позивачка жодного разу до кримінальної відповідальності за вказані дії не притягалась. Від представниці [PERSON] - адвокатки Карпель О. О. до суду надійшли заперечення на відповідь на відзив, у яких остання заперечила вимоги та аргументи, наведені Позивачкою у відповіді на відзив, та вважає такими безпідставними. Зокрема, зазначає, що посилання Позивачки на те, що вона брала самостійну участь у відпочинку онука в Карпатах не відповідає дійсності повною мірою, оскільки Позивачка дійсно організувала поїздку в Карпати з онуком, однак вказана поїздка відбулася без згоди та попереднього погодження з Відповідачкою. Посилання на те, що заняття для дитини 9 років після 18:00 год є неефективним, є безпідставним, оскільки така норма у законодавстві відсутня. Також, звертає увагу суду, що твердження Позивачки про те, що вона не пов`язана спільним побутом з батьком дитини та що вона є матеріально незалежною від сина, не відповідають обставинам, які викладені в Ухвалі Галицького районного суду м. Львова від 28.09.2023 у справі № 461/593/22, де зазначено, що [PERSON] має на утриманні свою мати - [PERSON] , [INFO] , яка є особою пенсійного віку. Також від [PERSON] надійшов зустрічний позов до [PERSON] , третя особа: Орган опіки та піклування Галицької районної адміністрації м. Львова, про зміну графіку спілкування з дитиною, у якій Позивачка просить встановити [PERSON] такий графік зустрічей з малолітнім [PERSON] : кожна друга субота місяця з 10:00 до 13:00 год. В обґрунтування зустрічної позовної заяви зазначає, що з моменту прийняття Галицьким районним судом м. Львова рішення у справі № 461/1292/25, яким встановлений порядок спілкування участі бабусі ( [PERSON] ) з онуком, відбулися суттєві зміни, які стосуються якнайкращого забезпечення прав та інтересів малолітнього [PERSON] . Інші доводи та мотиви, наведені у зустрічній позовній заяві, є аналогічними доводам та мотивам, наведеним у відзиві на первісний позов та у запереченнях на відповідь на відзив на первісний позов. Також повідомляє суд, що Позивачка планує понести судові витрати на правову допомогу, пов`язані з розглядом цієї справи, у сумі 16'000,00 грн. Ухвалою від 10.03.2025 Галицький районний суд м. Львова до розгляду зустрічну позовну заяву [PERSON] до [PERSON] третя особа: Орган опіки та піклування Галицької районної адміністрації м. Львова, про зміну графіку спілкування з дитиною та об`єднав в одне провадження з первісним позовом [PERSON] до [PERSON] , третя особа: Орган опіки та піклування Галицької районної адміністрації м. Львова, про визначення способу участі у спілкуванні з дитиною. Від представниці [PERSON] - адвокатки Заремби О. В. надійшов відзив на зустрічну позовну заяву, у якому остання вважає зустрічну позовну заяву невмотивованою та такою, що не підлягає до задоволення. Вказує, що Позивачка у зустрічному позові має намір самостійно змінити графік побачень бабусі з онуком, що не передбачено законом, та підтверджує це тим, що нібито батько малолітнього [PERSON] проживає разом зі [PERSON] і йому безпосередньо Галицькою районною адміністрацією ЛМР був теж наданий графік побачень. Зокрема, Позивачка за зустрічним позовом стверджує, що дитина не може перебувати у бабусі так як батько дитини - [PERSON] є злісним неплатником аліментів, за шо притягався до адміністративної відповідальності. Однак [PERSON] вказує, що вони з батьком дитини спільного господарства не ведуть та одноосібним власником квартири по [ADDRESS] є [PERSON] , а несплата аліментів [PERSON] жодним чином не стосується бабусі, оскільки Позивачка зі зустрічним позовом нібито звертається до [PERSON] , однак усі спростування та доказування зазначає стосовно [PERSON] . Зокрема, наголошує на тому, що ні [PERSON] , ні [PERSON] ніколи не вчиняли жодного насильства у сім`ї, а саме стосовно малолітнього [PERSON] , а відтак у Позивачки за зустрічним позовом відсутні аргументи щодо запобігань у побаченнях бабусі з онуком. Представниця [PERSON] - адвокатка Карпель О. О. скерувала до суду відповідь на відзив на зустрічну позовну заяву, у якому, з-поміж іншого, що твердження Відповідачки за зустрічним позовом на те, що зустрічний позов зводиться до її сина, не відповідає дійсності. Серед підстав зустрічного позову зазначене та виділене систематичне порушення Відповідачкою недоторканості приватного життя Позивачки, успішне навчання [PERSON] , необхідність якнайкращого забезпечення його прав та інтересів, а також наявність у сина Відповідачки за зустрічним позовом заборгованості зі сплати аліментів, притягнення його до відповідальності та наявність у нього затвердженого графіку побачень з малолітнім [PERSON] , мають істотне значення для вирішення спору, адже стосуються місця та умов перебування дитини, задоволення її потреб на час, коли встановлюватиметься графік побачень Відповідачки за зустрічним позовом з дитиною. Окрім цього, представниця [PERSON] - адвокатка Карпель О. О. скерувала до суду клопотання про закриття провадження у справі. В обґрунтування клопотання зазначає, що 01 травня 2024 року Галицький районний суд виніс рішення у справі № 461/1292/24 за позовом [PERSON] до [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , за участі третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору - Орган опіки та піклування Галицької районної адміністрації м. Львова, [PERSON] , про усунення перешкод в участі у вихованні онука, яким встановив графік спілкування [PERSON] з онуком [PERSON] , [INFO] , у місцях, які відповідають віку дитини або за місцем його реєстрації, а саме: протягом червня-серпня 2024 року кожну другу суботу місяця з 10:00 год по 15:00 год, та кожен другий вівторок місяця з 10:00 год по 15:00 год, з вересня 2024 року кожну другу суботу місяця з 10:00 год по 15:00 год та один робочий день/раз на дві тижні (за домовленістю. Фактично вказаний графік суд встановив на період 2024 року. У своїй позовній заяві Позивачка наводить підстави, які були наведені у позовній заяві, по якій ухвалене рішення по справі № 461/1292/24, посилається на період до 03.09.2023, який вже був предметом розгляду в суді. Нових підстав чи доказів, які би свідчили про зміну підстав позову у цій позовній заяві не наведені. Ухвалою від 05.05.2025 Галицький районний суд м. Львова відмовив у задоволенні вказаного клопотання. 05.05.2025 у судовому засіданні суд задовольнив клопотання представниці [PERSON] про приєднання доказів до матеріалів справи та вирішив долучити до матеріалів справи висновок психолога від 23.04.2025 та Акт про оцінки потреб сім`ї від 04.04.2025. Окрім цього, суд також задовольнив клопотання сторін про виклик свідків. Протокольною ухвалою від 05.05.2025 суд закрив підготовче провадження у справі та призначив справу до судового розгляду по суті. Допитана у судовому засіданні 27.05.2025 [PERSON] надала суду пояснення, що з 2015 року по 2023 рік онук [PERSON] проживав разом із нею, що говорить про їх сильний емоційний зв`язок. Також зазначила, що станом на теперішній час є підстава для встановлення нового графіку побачень [PERSON] з онуком, ніж той, який був встановлений рішенням Галицького районного суду м. Львова від 01.05.2024 у справі № 461/1292/24, оскільки в останнього є зміни у шкільному розкладі, а також ці зміни пов`язані з роботою [PERSON] , оскільки вона працює у ліцеї «Інтелект» ЛМР на посаді вчителя зарубіжної літератури. Допитана у судовому засіданні 27.05.2025 [PERSON] пояснила, що станом на теперішній час проживає разом зі сином, своїми батьками та чоловіком. Наголосила на тому, що [PERSON] посилається на те, що змінити існуючий порядок побачень з онуком вона хоче з підстав змін, пов`язаних з її роботою, однак на підтвердження вказаних змін у графіку роботи Позивачка не долучила будь-яких доказів. За клопотанням [PERSON] у судовому засіданні 29.07.2025 були допитані в якості свідків [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] . Зокрема, свідок [PERSON] у судовому засіданні пояснила, що вони разом зі [PERSON] працювали у школі. Свідок знайома також з батьком малолітнього [PERSON] - [PERSON] . Останній раз дитину разом з бабусею бачила у 2023 році. Свідку також відомо, що дитина проживала певний час разом з бабусею - [PERSON] , мав з бабусею хороші відносини. Свідок [PERSON] надала суду пояснення, що вони є сусідами зі [PERSON] та разом працюють у школі. Свідку відомо, що малолітній [PERSON] певний час проживав разом з бабусею [PERSON] , мав з нею добрі дружні відносини. Востаннє малолітнього [PERSON] свідок бачила весною цього року. Матір дитини - [PERSON] свідок не бачила ніколи. Свідок [PERSON] пояснила суду, що [PERSON] була її вчителькою у школі. Востаннє малолітнього [PERSON] разом з бабусею [PERSON] бачила приблизно рік тому. Свідок [PERSON] надала суду такі пояснення. Зі [PERSON] вони товаришують ще зі школи, та свідок навіть інколи сиділа з малолітнім [PERSON] на прохання [PERSON] . Востаннє малолітнього [PERSON] разом з бабусею [PERSON] свідок бачила у 2023 році на своєму дні народженні. Свідок [PERSON] у судому засіданні пояснив, що є сусідом [PERSON] та знайомі з 2010 року. Востаннє малолітнього [PERSON] разом з бабусею [PERSON] бачив три тижні тому. Також зазначив, що два тижні тому [PERSON] просила свідка зателефонувати з його телефону до малолітнього [PERSON] , оскільки її номер був заблокований. Матері малолітнього [PERSON] не бачив ніколи, лише інших бабусю та дідуся. За клопотанням [PERSON] у судовому засіданні 09.09.2025 були допитані в якості свідків [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] . Зокрема, свідок [PERSON] пояснив, що є чоловіком [PERSON] та з літа 2022 року вони проживають разом. Стверджує, що малолітній [PERSON] не хоче зустрічатися зі своїм батьком та бабусею [PERSON] . Свідок [PERSON] надала суду пояснення, що вона є матір`ю [PERSON] та з 2016 року вони проживають однією сім`єю разом зі своїм чоловіком - [PERSON] , донькою [PERSON] та онуком [PERSON] . З 2022 року разом з ними проживає також чоловік [PERSON] - [PERSON] . Малолітній [PERSON] не хоче спілкуватися з бабусею [PERSON] у зв`язку з останніми подіями, коли [PERSON] викликала до них поліцію. Свідок [PERSON] надав суду пояснення, що він є батьком [PERSON] та з 2016 року вони проживають однією сім`єю разом з онуком [PERSON] . Стверджує, що малолітній [PERSON] не хоче спілкуватися з бабусею [PERSON] . Окрім цього, у судовому засіданні 21.10.2025 суд також допитав психолога [PERSON] , яка надала суду такі пояснення. 12.04.2025 зі згоди батька - [PERSON] була проведена первинна консультація з малолітнім [PERSON] , який повідомив, що живе разом з бабусею [PERSON] та дідусем [PERSON] , з мамою не проживає, така інколи приходить до хлопчика. До мами в гості хлопчик не ходить, оскільки вона його не запрошує. [PERSON] повідомив, що рідко гуляє, тому що дідусь після інсульту не має здоров`я, а бабуся весь час його доглядає. Раніше хлопчик жив з іншою бабусею [PERSON] , але сталася сімейна ситуація, і тепер хлопчик приходить до бабусі [PERSON] лише на декілька годин у суботу. На запитання психолога, що за сімейна ситуація, відповів, що гуляв з татом і вони трішки загралися, тому батько привів хлопчика до бабусі [PERSON] і дідуся [PERSON] пізніше, після цього хлопчик не живе у тата і баби [PERSON] . Психолог пояснила, що за методикою «Сімейна Соціограма Ейдеміллера» [PERSON] зобразив усіх своїх значимих людей у першому колі, а саме: бабу [PERSON] , діда [PERSON] , тата, бабу [PERSON] та маму, що означає рівну прихильність до кожного члена сім`ї. У судовому засіданні [PERSON] та її представниця - адвокатка Заремба О. В. первісний позов підтримали з підстав, викладених у ньому, просили такий задовольнити, а у задоволенні зустрічного позову відмовити у повному обсязі. Представниця [PERSON] - адвокатка Карпель О. О. заперечила проти первісного позову, та просила визначити спосіб участі баби у спілкуванні з дитиною, викладений у зустрічній позовній заяві. Окрім цього, просила стягнути з [PERSON] на користь [PERSON] витрати, понесені останньої на професійну правничу допомогу у розмірі 14'690,00 грн, на підтвердження чого долучила акт наданих послуг згідно з договором про надання правової допомоги № 18-11-2024 від 26.11.2024 та платіжні інструкції. Галицька районна адміністрація Львівської міської ради як орган опіки та піклування у судове засідання не з`явилися, проте у заяві від 01.04.2025 просять проводити розгляд справи у їх відсутності. 2. Фактичні обставини, встановлені судом, зміст спірних правовідносин, докази, оцінка доводів учасників справи, норми права та мотиви їх застосування та незастосування, висновки суду Суд, заслухавши пояснення учасників справи, дослідивши наявні у справі документи і матеріали, всебічно та повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, виходить з наступних доводів та мотивів. Відповідно до ч.1 ст.4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до ч. 1 ст. 15, ч. 1 ст. 16 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, та кожна особа має право звернутись до суду за захистом свого особистого майнового права та інтересу. Суд встановив, що [PERSON] та [PERSON] є батьками [PERSON] , [INFO] , що підтверджується копією свідоцтва про народження (том 1, а. с. 37). [PERSON] є матір`ю [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про народження [NUMBER] (том 1, а. с. 38), відтак є бабусею [PERSON] , [INFO] . Рішенням Галицького районного суду м. Львова від 28.01.2019 у справі № 465/4503/16 розірваний шлюб між [PERSON] та [PERSON] (том 1, а. с. 39). Розпорядженням Галицької районної адміністрації Львівської районної адміністрації № 312 від 20.10.2023 визначене місце проживання малолітнього [PERSON] , [INFO] , разом з матір`ю - [PERSON] (том 1, а. с. 114). 01 травня 2024 року Галицький районний суд виніс рішення у справі № 461/1292/24, яким встановив графік спілкування [PERSON] з онуком [PERSON] , [INFO] , у місцях, які відповідають віку дитини або за місцем його реєстрації, а саме: протягом червня-серпня 2024 року кожну другу суботу місяця з 10:00 год по 15:00 год, та кожен другий вівторок місяця з 10:00 год по 15:00 год, з вересня 2024 року кожну другу суботу місяця з 10:00 год по 15:00 год та один робочий день/раз на дві тижні (за домовленістю) (том 1, а. с. 40-44). [PERSON] вважає, що наявні підстави для встановлення нового графіку побачень з онуком, оскільки в останнього є зміни у шкільному розкладі, а також ці зміни пов`язані з роботою [PERSON] , так як вона працює у ліцеї «Інтелект» ЛМР на посаді вчителя зарубіжної літератури. Суд враховує Висновки Верховного Суду, викладені, зокрема, у постановах від 27 січня 2021 року у справі № 752/9697/19, від 02 лютого 2022 року у справі № 607/20536/19, зміна обставин чи правовідносин, що мають істотне значення при визначенні способу участі одного з батьків у вихованні дитини, у тому числі з урахуванням віку дитини, її прихильності до кожного з батьків, не позбавляє права батьків у майбутньому звернутись до суду з позовом про встановлення іншого способу участі одного з батьків у вихованні дитини. З Акту оцінки потреб сім`ї/особи, з-поміж іншого, вбачається, що стан здоров`я та емоційний стан [PERSON] задовільний, шкідливі звички в останньої відсутні (том 2, а. с. 54-59). Відповідно до Висновку психолога від 23.04.2025, малолітній [PERSON] , [INFO] , повідомив, зокрема, що хотів би збільшити години зустрічей із татом та бабою [PERSON] (том 2, а. с. 60-63). З наявного у матеріалах справи висновку Служби у справах дітей Галицької районної адміністрації Львівської міської ради від 28.04.2024 вбачається, що остання вважає за доцільне визначити [PERSON] дні та години зустрічей з онуком [PERSON] , [INFO] , а саме: у кожну 2-гу суботу місяця з 10:00 год до 15:00 год (том 2, а. с. 34-37). Окрім того, суд безспірно встановив, що сторони проживають окремо та не дійшли згоди щодо вирішення питання про визначення способів участі баби у вихованні дитини шляхом переговорів та прийняття обопільного рішення. Відповідно до частини третьої статті 51 Конституції України сім`я, дитинство, материнство і батьківство охороняються державою. У частині першій статті 8 Закону України «Про охорону дитинства» передбачено, що кожна дитина має право на рівень життя, достатній для її фізичного, інтелектуального, морального, культурного, духовного і соціального розвитку. У частинах першій, другій статті 3 Конвенції про права дитини закріплено, що в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини. Дитині забезпечується такий захист і піклування, які необхідні для її благополуччя, беручи до уваги права й обов`язки її батьків, опікунів чи інших осіб, які відповідають за неї за законом. Відповідно до частини першої статті 18, частини першої статті 27 вказаної Конвенції держави-учасниці докладають всіх можливих зусиль до того, щоб забезпечити визнання принципу загальної та однакової відповідальності обох батьків за виховання і розвиток дитини. Батьки або у відповідних випадках законні опікуни несуть основну відповідальність за виховання і розвиток дитини. Найкращі інтереси дитини є предметом їх основного піклування. Держави-учасниці визнають право кожної дитини на рівень життя, необхідний для фізичного, розумового, духовного, морального і соціального розвитку дитини. Будь-який сімейний спір стосовно дитини має вирішуватися з урахуванням та якнайкращим забезпеченням інтересів дитини. Відповідно до ч. ч. 3, 4 ст. 291 ЦК України, фізична особа має право на підтримання зв`язків з членами своєї сім`ї та родичами незалежно від того, де вона перебуває. Ніхто не має права втручатися у сімейне життя фізичної особи, крім випадків, передбачених Конституцією України. Такого права, оскільки воно має немайновий характер, фізична особа не може бути позбавлена. Оскільки прабаба, прадід, дід, баба як з боку матері, так і з боку батька, є її родичами по прямій висхідній лінії, батьки чи інші особи, з якими проживає дитина, не мають права перешкоджати у здійсненні цими особами своїх прав щодо виховання внуків, правнуків. Згідно з ч. 8 ст. 7 СК України, регулювання сімейних відносин має здійснюватися з максимально можливим урахуванням інтересів дитини, непрацездатних членів сім`ї. У нормах ст.18 СК України передбачені способи захисту сімейних прав та інтересів, зокрема, припинення дій, які порушують сімейні права. Відповідно до положень ст. 257 Сімейного Кодексу України, баба, дід, прабаба, прадід мають право спілкуватися зі своїми внуками, правнуками, брати участь у їх вихованні. Батьки чи інші особи, з якими проживає дитина, не мають права перешкоджати у здійсненні бабою, дідом, прабабою, прадідом своїх прав щодо виховання внуків, правнуків. Якщо такі перешкоди чиняться, баба, дід, прабаба, прадід мають право на звернення до суду з позовом про їх усунення. Спір щодо участі баби, діда, прабаби, прадіда, брата, сестри, мачухи, вітчима у вихованні дитини вирішується судом відповідно до статті 159 цього Кодексу (ст. 263 СК України). Як передбачено у ст. 159 СК України, суд визначає способи участі одного з батьків у вихованні дитини (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця його проживання тощо), місце та час їхнього спілкування. В окремих випадках, якщо це викликано інтересами дитини, суд може обумовити побачення з дитиною присутністю іншої особи. Під час вирішення спору щодо участі одного з батьків у вихованні дитини береться до уваги ставлення батьків до виконання своїх обов`язків, особиста прихильність дитини до кожного з них, вік дитини, стан її здоров`я та інші обставини, що мають істотне значення, у тому числі стан психічного здоров`я одного з батьків, зловживання ним алкогольними напоями або наркотичними засобами. Одним із найважливіших прав дитини є право на сімейне виховання. Право дитини на сімейне виховання включає також право на спілкування з іншими членами сім`ї: дідом, бабою, прадідом, прабабою, братами, сестрами, іншими родичами. Право на повагу до сімейного життя, гарантоване статтею 8 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, охоплює щонайменше зв`язки між близькими родичами, наприклад, між дідусями, бабусями та онуками, прадідами та прабабами та правнуками, оскільки такі родичі можуть відігравати у сімейному житті важливу роль. Таким чином, враховуючи право баби спілкуватися та брати участь у вихованні онуків, яке передбачене ст. 257 СК України, суд вважає, що таке право повинно бути забезпечено батьками дітей, зокрема, [PERSON] , яка є матір`ю дитини. Суд встановив, що [PERSON] по справі прагне спілкуватися з онуком, любить його та протягом певного часу вона вчиняє активні дії, які направлені на вирішення спірного питання щодо своєї участі у спілкуванні та у вихованні онука. Оскільки між бабою та онуком вбачається тісний сімейний зв`язок, то суд вважає, що стосунки між ними можуть становити «сімейне життя» у розумінні статті 8 Конвенції. За результатами розгляду справи не знайшли свого підтвердження доводи [PERSON] про те, що [PERSON] чинить їй перешкоди у спілкуванні з онуком. Окрім того, слід зазначити, що наявність неприязних, складних відносин між сторонами не є доказами того, що [PERSON] створює будь-які перешкоди [PERSON] у питаннях, пов`язаних із вихованням дітей. Доводи Відповідачки за первісним позовом та Позивачки за зустрічним про те, що батько дитини проживає разом з [PERSON] в одній квартирі та йому теж розпорядженням Галицької РА ЛМР № 306 від 24.09.2024 встановлені дні та години зустрічей з малолітнім сином [PERSON] , а також той факт, що у нього існує заборгованість по аліментах, та за це притягався до адміністративної відповідальності, а тому у Відповідачки будуть виникати сумніви, яким чином будуть забезпечені нормальні умови побачень дитини з бабусею, не заслуговують на увагу, оскільки не є предметом розгляду цієї справи. Суд наголошує, що у цій справі вирішується питання участі бабусі - [PERSON] у вихованні онука та спілкуванні з ним, а тому суд, при вирішенні цієї справи, враховує лише взаємне бажання бабусі брати участь у вихованні онука, її право на це, а також таку можливість загалом. Між тим, враховуючи неодноразові та чисельні звернення матері та бабусі дитини до органів Національної поліції та інших державних органів з приводу питань спілкування та виховання дитини, наявність напружених між ними відносин, неможливість знайти порозуміння у цих спірних питаннях, заперечення проти позовних вимог, часткову незгоду з висновком органу опіки та піклування, а також задля забезпечення права баби та батьків на спілкування та виховання дітей, забезпечення прав та інтересів дітей, суд вважає, що первісний та зустрічний позови слід задовольнити частково, а саме встановити [PERSON] такий порядок та спосіб у вихованні та спілкуванні з дитиною (онуком) [PERSON] , [INFO] : у місцях, які відповідають вікові дитини або за місцем його реєстрації у [ADDRESS] , а саме: кожну 2 та 4 суботу місяця з 10:00 год до 15:00 год. В іншій частині позовів слід відмовити. При цьому, суд також враховує, що батьки дітей мають переважне право у їхньому вихованні; як баба, так і батько не повинні зловживати своїм правом на спілкування та участь у вихованні дітей, а повинні поважати право дітей на сімейне виховання. Що стосується способу та порядку у вихованні та спілкуванні з дитиною (онуком), то суд враховує режим дитини, вихідні дні за календарними місяцями, спосіб життя, той факт, що [PERSON] повинна підлаштовуватися під графік та режим дитини. Зазначений спосіб буде відповідати першоосновам розвитку особистості хлопчика, враховуючи його вік, стан здоров`я, звички тощо. Слід зазначити, що запропонований [PERSON] графік, враховуючи викладені обставини, може призвести до порушення переважного права [PERSON] на особисте виховання дитини, не буде відповідати першоосновам розвитку особистості дитини, а тому в повній мірі вони не можуть бути задоволені. Також, задовольняючи частково зустрічний позов, суд враховує тісний зв`язок дитини та бабусі, їх спільне бажання проводити разом час, що беззаперечно підтвердилось під час судового розгляду цієї справи, зокрема показами свідків та Висновком психолога від 23.01.2025, а також іншими належними та допустимими доказами. Суд вважає, що визначені дні та час побачень бабусі з онуком, їхнє спілкування та відвідування у повній мірі відповідатимуть інтересам дитини та бабусі. Окрім того, на думку суду, саме такий спосіб та порядок участі у вихованні і спілкуванні позивача з онуком є доцільним способом усунення непорозумінь між сторонами. Водночас, суд роз`яснює, що сторони не позбавлені права в майбутньому змінити встановлений судом спосіб участі бабусі у вихованні дитини, з урахуванням вікових змін, особистих відносин, розвитку та потреб дитини, що відповідатиме її інтересам. Таким чином, з мотивів, викладених вище, суд вважає, що вищенаведений порядок та спосіб є достатнім і відповідає принципу розумності, справедливості, збалансованості між інтересами всіх учасників сімейних відносин, пріоритетному інтересу дитини, підтримку зв`язків між родичами. А тому позовні вимоги як первісного позову, так і зустрічного, підлягають частковому задоволенню, як такі, що ґрунтується на законі, підтверджені встановленими обставинами та перевірені наданими доказами. Відповідно до положень ч. 1, 2 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. На підставі п.10 ст.141 ЦПК України, при частковому задоволенні позову, у випадку покладення судових витрат на обидві сторони пропорційно розміру задоволених вимог, суд може зобов`язати сторону, на яку покладену більшу суму судових витрат, сплатити різницю іншій стороні. У такому випадку сторони звільняються від обов`язку сплачувати одна одній іншу частину судових витрат. Враховуючи зазначену правову норму, оскільки Позивачка за первісним позовом при його поданні до суду сплатила судовий збір у розмірі 1'211,20 грн, та таку ж суму судового збору сплатила Позивачка за зустрічним позовом, суд вважає за можливе витрати зі сплати судового збору залишити за сторонами. Щодо витрат на правову допомогу, суд зазначає таке. Відповідно до ч. 1, ч. 2 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: 1) у разі задоволення позову - на відповідача; 2) у разі відмови в позові - на позивача; 3) у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. За змістом ст. 133 ЦПК України, до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати, зокрема на професійну правничу допомогу. Відповідно до ч. 3 ст. 137 ЦПК України, для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витратна правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Згідно з ч. 4 ст. 137 ЦПК України, розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи. [PERSON] просить суд стягнути зі [PERSON] витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 14'690,00 грн та на підтвердження вказаної вимоги надала докази: договір про надання правової допомоги № 18-11-2024 від 26.11.2024, укладений між адвокаткою Карпель О. О. та [PERSON] (том 1, а. с. 99-102), копію ордера про надання правничої допомоги від 21.01.2025 (том 1, а. с. 98), акт наданих послуг згідно з договором про надання правової допомоги № 18-11-2024 від 26.11.2024 (том 2, а. с. 155-156), відповідно до якого загальна вартість наданих адвокатом послуг становить 14'690,00 грн. Верховний Суд у постанові від 13 березня 2025 року у справі 275/150/22 сформував правову позицію про те, що зменшення суми судових витрат на професійну правничу допомогу, що підлягають розподілу між сторонами, можливе виключно на підставі клопотання іншої сторони із обґрунтуванням недотримання вимог щодо співмірності витрат із складністю справи, обсягом і часом виконаних робіт. Суд,

Outcome: partial