Jurisdiction: civil
Date: 2025-12-17 00:00:00

08.10.2025 року представник АТ «Акцент-Банк» звернувся до суду з позовом до [PERSON] про стягнення заборгованості, обґрунтовуючи свої вимоги тим, що [PERSON] звернувся до АТ «А-Банк» щодо отримання банківських послуг та підписав Анкету-Заяву про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг в АТ «А-Банк». 19.05.2024 року, будучи клієнтом банку, відповідач уклав з банком кредитний договір ABH0CT155101716121037208 щодо надання останньому кредиту в розмірі 100000,00 грн. строком на 60 місяців (тобто до 18.05.2029 року) зі сплатою процентів у розмірі 55.00 щорічно та комісії в розмірі 0.00 грн. (Кредитний договір складається із Заяви Клієнта та Графіку погашення кредиту). Банк свій обов`язок виконав повністю, надав позичальнику кредит згідно до умов кредитного договору. Станом на 07.10.2025 року заборгованість відповідача за даним кредитним договором становила123296.9\~грн.,\~яка складається\~з: 93036.26999999999\~грн.\~-\~загальний залишок\~заборгованості за\~наданим кредитом\~(тілом кредиту); 28034.35\~грн.\~-\~загальний залишок\~заборгованості за\~процентами; 0.00 грн. - загальний залишок заборгованості за комісією; 2226.28 грн. - загальний залишок заборгованості за пенею. Кредитний договір підписано боржником за допомогою електронного підпису, використання якого погоджено сторонами в Анкеті-Заяві про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг в А-Банку (Заяві на погодження використання електронного підпису). Ухвалою судді від 13.10.2025 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін. В судове засідання представник позивача не з`явився. У матеріалах справи міститься клопотання про розгляд справи у відсутності представника позивача, а також висловлена згода щодо ухвалення заочного рішення у справі. Відповідач [PERSON] , належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, у засідання не з`явився, причин неявки суду не повідомив, відзив на позовну заяву та заяв, що перешкоджають розгляду справи, не подавав. Зважаючи на викладені обставини, суд дійшов висновку, що відповідача було належним чином повідомлено про розгляд справи, у зв`язку з чим вважає за можливе ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів відповідно до статті 280 Цивільного процесуального кодексу України. Ознайомившись із матеріалами справи, суд вважає, що позов підлягає частковому задоволенню з наступних підстав. У відповідності до вимог ст.ст. 12, 13 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. З матеріалів справи вбачається, що відповідач [PERSON] 19.05.2024 року уклав з АТ «Акцент-Банк» кредитний договір ABH0CT155101716121037208 про надання кредиту в розмірі 100000,00 грн. строком на 60 місяців з 19.05.2024\~року по18.05.2029 року зі сплатою процентів у розмірі 55,00 % на рік. Проценти за користування кредитом сплачуються у складі щомісячного платежу. Розрахунок процентів здійснюється на фактичний залишок заборгованості за кожний календарний день, за формулою: сума заборгованості * річну відсоткову ставку/360 днів (умовно) на рік. Факт перерахування\~кредитних\~коштів\~на рахунок\~відповідача\~підтверджується копією\~паспорта споживчого\~кредиту\~«Швидка\~готівка»,\~копією\~таблиці\~обчислення загальної\~вартості\~кредиту\~для споживача\~та\~реальної\~річної процентної\~ставки\~за\~кредитом,\~копією розрахунку\~заборгованостi\~за договором\~№ABH0CT155101716121037208 від 19.05.2024 року станом на 07.10.2025, копією меморіального ордеру NTR.36885123.33393.65455 вiд 19.05.2024 року та копією виписки по кредиту N20.00.0001725999 вiд 19.05.2024 року за період з 19.05.2024 року по 06.10.2025 року. Отже,\~відповідно до\~умов кредитного договору, сума заборгованості\~перед АТ «Акцент-Банк» \~становить 123296.9\~грн.,\~яка складається\~з: 93036.26999999999\~грн.\~-\~загальний залишок\~заборгованості за\~наданим кредитом\~(тілом кредиту); 28034.35\~грн.\~-\~загальний залишок\~заборгованості за\~процентами; 0.00 грн. - загальний залишок заборгованості за комісією; 2226.28 грн. - загальний залишок заборгованості за пенею. Пропозиція укласти електронний договір (оферта) може бути зроблена шляхом надсилання комерційного електронного повідомлення, розміщення пропозиції (оферти) у мережі Інтернет або інших інформаційно-телекомунікаційних системах (частина 4 статті 11 Закону № 675-VIII). Відповідь особи, якій адресована пропозиція укласти електронний договір, про її прийняття (акцепт) може бути надана шляхом: надсилання електронного повідомлення особі, яка зробила пропозицію укласти електронний договір, підписаного в порядку, передбаченому статтею 12 цього Закону; заповнення формуляра заяви (форми) про прийняття такої пропозиції в електронній формі, що підписується в порядку, передбаченому статтею 12 цього Закону; вчинення дій, що вважаються прийняттям пропозиції укласти електронний договір, якщо зміст таких дій чітко роз`яснено в інформаційній системі, в якій розміщено таку пропозицію, і ці роз`яснення логічно пов`язані з нею (частина 6статті 11 Закону № 675-VIII). Електронний договір, укладений шляхом обміну електронними повідомленнями, підписаний у порядку, визначеному статтею 12 цього Закону, вважається таким, що за правовими наслідками прирівнюється до договору, укладеного у письмовій формі - частина 12 статті 11 Закону № 675-VIII. Стаття 12 Закону України «Про електронну комерцію» визначає, що якщо відповідно до акта цивільного законодавства або за домовленістю сторін електронний правочин має бути підписаний сторонами, моментом його підписання є використання: - електронного підпису або електронного цифрового підпису відповідно до Закону України «Про електронний цифровий підпис», за умови використання засобу електронного цифрового підпису усіма сторонами електронного правочину; - електронного підпису одноразовим ідентифікатором, визначеним цим Законом; - аналога власноручного підпису (факсимільного відтворення підпису за допомогою засобів механічного або іншого копіювання, іншого аналога власноручного підпису) за письмовою згодою сторін, у якій мають міститися зразки відповідних аналогів власноручних підписів Частиною дванадцятою статті 11 Закону України «Про електронні довірчі послуги» встановлено, що електронний договір, укладений шляхом обміну електронними повідомленнями, підписаний у порядку, визначеному статтею 12 цього Закону, вважається таким, що за правовими наслідками прирівнюється до договору, укладеного у письмовій формі. В свою чергу, відповідно до ч.1 ст.12 Закону якщо відповідно до акта цивільного законодавства або за домовленістю сторін електронний правочин має бути підписаний сторонами, моментом його підписання є використання електронного підпису одноразовим ідентифікатором, визначеним цим Законом. Згідно вимог ст.509 ЦК України, зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від вчинення певної дії (негативне зобов`язання), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання має ґрунтуватися на засадах добросовісності, розумності та справедливості. В свою чергу, положеннями ст.ст. 525-527 ЦК України передбачено, що одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. Зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Боржник зобов`язаний виконати свій обов`язок, а кредитор - прийняти виконання особисто, якщо інше не встановлено договором або законом, не випливає із суті зобов`язання чи звичаїв ділового обороту. Договір є обов`язковим для виконання сторонами ст. 629 ЦК України. Крім того, статтею 1046 ЦК України передбачено, що за договором позики одна сторона (позикодавець) передає у власність другій стороні (позичальникові) грошові кошти або інші речі, визначені родовими ознаками, а позичальник зобов`язується повернути позикодавцеві таку ж суму грошових коштів (суму позики) або таку ж кількість речей того ж роду та такої ж якості. Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками. Відповідно до ч.1 ст.1054 ЦК України, за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. Пунктом 3 статті 207 Цивільного кодексу України визначено, що використання при вчиненні правочинів факсимільного відтворення підпису за допомогою засобів механічного, електронного або іншого копіювання, електронного підпису або іншого аналога власноручного підпису допускається у випадках, встановлених законом, іншими актами цивільного законодавства, або за письмовою згодою сторін, у якій мають міститися зразки відповідного аналога їхніх власноручних підписів. Статтею 1049 ЦК України передбачено, позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Позика вважається повернутою в момент передання позикодавцеві речей, визначених родовими ознаками, або зарахування грошової суми, що позичалася, на його банківський рахунок. Згідно зі ст. 526 ЦК України, зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Із виписки по кредиту про щоденні нарахування та погашення за кредитним договором ABH0CT155101716121037208 вбачається, що розрахунок заборгованості відповідачеві проведено з 19.05.2024 року по 06.10.2025 року. При цьому п.4. вказаного Договору визначено суму кредиту 100000 грн., п.5.Договору визначено строк надання кредиту 60 місяців з 19.05.2024 року по 18.05.2029 року, п.6. п.7. Договору визначено зі сплатою у розмірі 55.00 % на рік, розмір щомісячного\~платежу \~становить \~4979,61 грн. Пунктом 12.\~Договору вказано,\~що у\~випадку\~порушення Клієнтом\~зобов`язань\~із\~погашення Заборгованості\~Клієнт\~сплачує\~Банку пеню\~у\~розмірі 0,07% (не\~менше\~1\~грн.)\~від\~суми\~простроченої заборгованості\~по\~кредиту\~за кожен\~день\~прострочки,\~при\~цьому\~пеня за\~невиконання\~зобов`язання\~щодо повернення\~кредиту\~та\~процентів за\~ним\~не може\~перевищувати\~подвійної\~облікової ставки\~Національного\~банку\~України,\~що\~діяла у\~період,\~за\~який\~сплачується пеня,\~та\~не\~може бути\~більшою\~за\~15 (п`ятнадцять)\~відсотків суми простроченого платежу. Пунктом 15.\~Договору передбачено,\~що клієнт\~має\~право протягом\~14 (чотирнадцяти)\~календарних\~днів\~з дня\~отримання\~Кредиту\~відмовитися від\~Договору\~без\~пояснення причин,\~у\~тому\~числі в\~разі\~отримання\~Клієнтом грошових\~коштів.\~При\~цьому\~про намір\~відмовитися\~від\~Договору Клієнт\~зобов`язаний\~повідомити\~Банк до\~закінчення\~строку\~дії Договору,\~визначеного\~Заявою.\~Протягом\~7 (семи) календарних днів з дати подання повідомлення про відмову від Договору Клієнт зобов`язаний повернути Банку грошові кошти, одержані згідно з цим Договором, та сплатити проценти за період з дня одержання коштів до дня їх повернення за ставкою, встановленою Договором. «Користування кредитом» це можливість позичальника за плату правомірно не повертати кредитору борг (кредит) протягом певного періоду часу, погодженого сторонами кредитного договору. Припис абзацу другого ч. 1 ст. 1048 ЦК України про щомісячну виплату процентів до дня повернення позики у разі відсутності іншої домовленості сторін може бути застосований лише у межах погодженого сторонами строку кредитування. Право кредитодавця нараховувати передбачені договором проценти за кредитом припиняється після спливу визначеного договором строку кредитування чи у разі пред`явлення до позичальника вимоги згідно із частиною другою статті 1050 ЦК України. Вказаних вище висновків ВП ВС також дійшла у постановах від 28.03.2018 у справі № 444/9519/12 (пункти 53, 54) та від 04.02.2020 у справі № 912/1120/16 (пункт 6.19). ВП ВС вважає, що підстав для відступу від таких висновків немає. ВП ВС підкреслює, що зазначене в цьому розділі постанови не означає, що боржник не повинен у повному обсязі виконувати свій обов`язок за кредитним договором. Боржник не звільняється від зобов`язань зі сплати нарахованих у межах строку кредитування, зокрема до пред`явлення вимоги про дострокове погашення кредиту, процентів за «користування кредитом». Установлений кредитним договором строк кредитування лише визначає часові межі, в яких проценти за «користування кредитом» можуть нараховуватись, не скасовуючи при цьому обов`язок боржника щодо їх сплати. Отже, якщо позичальник прострочив виконання зобов`язання з повернення кредиту та сплати процентів за «користування кредитом», сплив строку кредитування чи пред`явлення вимоги про дострокове погашення кредиту не може бути підставою для невиконання такого зобов`язання. Зазначене також є підставою для відповідальності позичальника за порушення грошового зобов`язання (Постанова ВП Верховного Суду від 05.04.2025 року у справі № 910/4518/16). Разом з тим, у період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування у разі прострочення позичальником виконання грошового зобов`язання за договором, відповідно до якого позичальнику було надано кредит (позику) банком або іншим кредитодавцем (позикодавцем), позичальник звільняється від відповідальності, визначеної\~статтею 625\~цього Кодексу, а також від обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за таке прострочення. Установити, що неустойка (штраф, пеня) та інші платежі, сплата яких передбачена відповідними договорами, нараховані включно з 24 лютого 2022 року за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) за такими договорами, підлягають списанню кредитодавцем (позикодавцем) (п.18 Прикінцевих та перехідних положень Цивільного кодексу України). Указом Президента України № 64/2022 від 24 лютого 2022 року «Про введення воєнного стану в Україні» у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану» в Україні введено воєнний стан з 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року, який неодноразово продовжено і триває по теперішній час. Також, Верховний Суд у своїй постанові від 31.01.2024 року №183/7850/22 (61-14740св23) зазначив тлумачення п.18 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України, що свідчить, що законодавець передбачив особливості у регулюванні наслідків прострочення виконання (невиконання, часткового виконання) певних грошових зобов`язань: в періоді існування особливих правових наслідків. Таким є період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування; в договорах на які поширюються специфічні правові наслідки. Такими є договір позики, кредитний договір, і в тому числі договір про споживчий кредит; у встановленні спеціальних правових наслідків прострочення виконання (невиконання, часткового виконання). Такі наслідки полягають в тому, що позичальник звільняється від відповідальності, визначеної ч.2 ст.625 ЦК, а також від обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за таке прострочення. Таким чином, враховуючи вище наведене, суд вважає підставною і такою, що підлягає до задоволення вимогу позивача в частині стягнення з відповідача [PERSON] заборгованості за кредитним договором ABH0CT155101716121037208 вiд\~19.05.2024 року у загальній сумі 121070,62 грн., яка складається з: 93036.26999999999\~грн.\~-\~загальний залишок\~заборгованості за\~наданим кредитом\~(тілом кредиту); 28034.35 грн. - загальний залишок заборгованості за процентами. Вимога ж про стягнення з відповідача на користь позивача 2226,28 грн. загального залишку заборгованості за пенею у період дії воєнного стану не відповідає вимогам закону, а тому задоволенню не підлягає. Крім того, представник позивача просить стягнути з відповідача сплачений при подачі позову судовий збір в сумі 2422,40 грн. При вирішенні питання про розподіл судових витрат суд виходить з положень ч.1 ст.141 ЦПК України та вважає за необхідне стягнути з відповідача пропорційну задоволеним вимогам суму сплаченого АТ «АКЦЕНТ-БАНК» судового збору в розмірі 2378,55 грн. На підставі наведеного, ст.ст. 509, 526, 1046-1049, 1050-1054 ЦК України та

Outcome: partial