Jurisdiction: civil
Date: 2025-12-11 00:00:00

Короткий зміст позовних вимог У серпні 2024 року [PERSON] звернулася з позовом до [PERSON] та фізичної особи-підприємця [PERSON] про стягнення заборгованості. Свої вимоги обґрунтовувала тим, що 21 травня 2024 року між нею та [PERSON] було досягнуто усної домовленості щодо виконання робіт, відповідно до якої [PERSON] зобов`язувався на її замовлення виготовити та встановити вхідні ворота до гаражу, який розташований на [ADDRESS] . Також зазначала, що вони домовились про оплату зазначених послуг частинами, зокрема, передплата у сумі 48\~250 грн за метопрофіль, а решту оплати безпосередньо після установки вхідних воріт до гаражу. Позивач вказувала, що вони з [PERSON] досягли згоди щодо усіх істотних умов зобов`язання, проте письмовий договір на виконання робіт між ними не укладався, оскільки жодна зі сторін на цьому не наполягала. Попередній рахунок за металопрофіль нею проведено шляхом безготівкового переказу на рахунок, вказаний [PERSON] , та який відкритий на ім`я ФОП [PERSON] , яка є дружиною [PERSON] . За допомогою додатку «Приват24» вона перерахувала грошові кошти в сумі 48 250 грн, що підтверджується платіжною інструкцією від 21 червня 2024 року. 10 липня 2024 року робітники [PERSON] приступили до установки воріт, проте виявилось, що установити ворота без знесення та перепланування інших конструкцій гаражу неможливо по причині неправильно зроблених замірів, внаслідок чого параметри воріт є значно більшими, ніж необхідні. Про виявлені недоліки самі ж робітники повідомили [PERSON] по телефону, на що останній відповів, що це не його вина та що потрібно перероблювати конструкцію гаража, які перешкоджають установці вхідних воріт. Отже закінчити роботу [PERSON] не зміг по причині неналежного виконання ним замірів, які здійснювались останнім самостійно. Також позивач зазначала, що вона намагалась домовитись з [PERSON] щодо завершення робіт або повернення коштів, проте [PERSON] став заперечувати свою відповідальність та почав погрожувати. У зв`язку з цим вона зверталась із заявами на протиправні дії [PERSON] до відділу поліції. Отже, відповідачі, які взяли на себе зобов`язання із виконання робіт та в подальшому не виконали це зобов`язання й не повернули сплачені кошти. З урахуванням уточнених у жовтні 2024 року позовних вимог, позивач просила стягнути солідарно з [PERSON] та фізичної-особи підприємця [PERSON] на її користь заборгованість у розмірі 48\~250 грн, а також судові витрати. Процесуальні дії у справі та заяви (клопотання) учасників 24 вересня 2024 року ухвалою судді Рокитнянського районного суду Київської області позовну заяву залишено без руху. На виконання ухвали судді 8 жовтня 2024 року позивач подала уточнену редакцію позовної заяви. Ухвалою судді Рокитнянського районного суду Київської області від 15 жовтня 2024 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у даній справі. Розгляд справи призначено за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін. Справу призначено до розгляду на 12 листопада 2024\~року о 13 год 00 хв. 12 листопада 2024 року розгляд справи відкладено на 5 грудня 2024 року 13 год 00\~хв у зв`язку з неявкою сторін. 2 грудня 2024 року представник позивача адвокат Клапчук Ф.П. за допомогою підсистеми «Електронний суд» подав клопотання про участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції. Ухвалою судді Рокитнянського районного суду Київської області від 3 грудня 2024 року у задоволенні клопотання представника позивача адвоката Клапчук Ф.П. про участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції відмовлено. Представник позивача адвокат Клапчук Ф.П. 5 грудня 2024 року подав до суду заяву, в якій просив проводити підготовче засідання у даній справі у відсутності позивача та представника позивача. 5 грудня 2024 року справу знято з розгляду у зв`язку з відсутністю електропостачання у приміщенні Рокитнянського районного суду Київської області; розгляд справи призначено на 25 грудня 2024 року на 14 год 00 хв. Представник позивача адвокат Клапчук Ф.П. 25 грудня 2024 року подав до суду заяву, в якій просив проводити підготовче засідання у даній справі у відсутності позивача та представника позивача. Того ж дня представник позивача подав клопотання про виклик свідків. 25 грудня 2024 року розгляд справи відкладено на 30 січня 2025 року 13 год 00 хв у зв`язку з неявкою сторін. 16 січня 2025 року відповідач подав до суду клопотання про виклик свідків. Представник позивача адвокат Клапчук Ф.П. 30 січня 2025 року подав до суду заяву, в якій просив проводити підготовче засідання у справі у відсутності позивача та представника позивача. 30 січня 2025 року розгляд справи відкладено на 26 лютого 2025 року 14 год 00 хв у зв`язку з неявкою сторін. 26 лютого 2025 року розгляд справи розпочато та оголошено перерву до 27\~березня 2025 року 13 год 00 хв для виклику свідків. 27 березня 2025 року у судовому засіданні оголошено перерву до 24 квітня 2025\~року 14 год 30 хв для виклику свідків 24 квітня 2024 року представник позивача адвокат Клапчук Ф.П. направив на адресу суду клопотання, в якому просив відкласти розгляд справи у зв`язку з його тимчасовою непрацездатністю. 24 квітня 2024 року розгляд справи відкладено до 18 червня 2025 року 11 год 00 хв у зв`язку з неявкою сторін у справі. Представник позивача адвокат Клапчук Ф.П. 18 червня 2025 року подав до суду клопотання про відкладення розгляду справи, яке обґрунтовував його зайнятістю в інших цивільних справах. 18 червня 2025 року з урахуванням думки відповідачів у справі розгляд справи відкладено до 9 липня 2025 року 11 год 00 хв. 9 липня 2025 року справу знято з розгляду у зв`язку з перебуванням судді у відпустці. Справу призначено на 11 вересня 2025 року 11 год 00 хв. 9 вересня 2025 року відповідач [PERSON] направив на адресу суду заяву про відкладення розгляду справи; заяву останній мотивував його направленням на стаціонарне лікування. 11 вересня 2025 року розгляд справи відкладено до 8 жовтня 2025 року 14 год 00\~хв у зв`язку з неявкою сторін у справі. Представник позивача адвокат Клапчук Ф.П. 8 жовтня 2025 року подав до суду клопотання про відкладення розгляду справи, яке обґрунтовував тим, що 8 жовтня 2025\~року він приймає участь у засіданні членів Ради адвокатів Київської області. 8 жовтня 2025 року у зв`язку з неявкою сторін розгляд справи відкладено до 20\~листопада 2025 року 14 год 30 хв. 20 листопада 2025 року справу знято з розгляду у зв`язку зі стабілізаційними відключенням світла у Рокитнянському районному суді Київської області. Справу призначено до розгляду на 9 грудня 2025 року 11 год 30 хв. 9 грудня 2025 року продовжено розгляд справи та оголошено перерву для виклику свідка до 12 грудня 2025 року 13 год 30 хв. Стислий виклад позиції учасників справи Відзив на позовну заяву не надходив. Заперечення щодо розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження до суду не надходили. Позиція сторін у судовому засіданні Представник позивача адвокат Клапчук Ф.П. у судовому засіданні позовні вимоги підтримав в повному обсязі та просив позов задовольнити, а саме стягнути з відповідачів на користь позивача 48\~250 грн у рахунок відшкодуванням збитків. Додатково зазначав, що між позивачем та відповідачем була усна домовленість щодо виконання робіт, відповідно до якої [PERSON] зобов`язувався на замовлення позивача виготовити та встановити вхідні ворота до гаражу. Позивач на виконання домовленості сплатила кошти у сумі 48\~250 грн, проте відповідач не свої зобов`язання перед позивачем не виконав. У судовому засіданні [PERSON] пояснив, що він знайомий з позивачем та її чоловіком більше десяти років. Позивач разом зі своїм чоловіком неодноразово звертались до нього за допомогою і вони тривалий час співпрацювали і до нього ніколи не було ніяких питань. У травні 2024 року позивач звернулась до нього з проханням замовити та встановити вхідні ворота до гаражу. Він приїхав до позивача і разом з її чоловіком здійснив заміри воріт. У подальшому він на фірмі, яка займається виготовленням воріт, замовив ворота для позивача. Також зазначав, що кошти у сумі 48\~250 грн, які були перераховані позивачем, були витрачені на замовлення воріт. Коли ворота були виготовленні він доставив їх позивачу. У подальшому він направив працівників для встановлення воріт, оскільки він особисто такі роботи не виконує. Ворота були установлені, але із за певних конструкцій гаража, вони не закриваються до кінця. Він запропонував певні варіанти вирішення даної проблеми, проте позивач відмовилась. Відповідач наголошував на тому, що ворота установлені, а кошти у сумі 48\~250 грн були витрачені на замовлення та доставку воріт. Посилаючись на зазначене, [PERSON] просив у задоволенні позову відмовити. У судовому засіданні [PERSON] просила у задоволенні позову відмовити, з тих підстав, що позивач сплатила кошти за ворота, які у подальшому були їй встановлені. Додатково зазначала, що позов є надуманий і безпідставний. Допитана у судовому засіданні в якості свідка позивач показала, що вона з [PERSON] знайома і він неодноразово допомагав у вирішенні побутових питань. 21\~травня 2024\~року між нею та [PERSON] було досягнуто домовленості щодо виконання робіт, відповідно до якої [PERSON] зобов`язувався виготовити та встановити вхідні ворота до гаражу, який розташований на [ADDRESS] . На виконання вказаної домовленості вона сплатила 48\~250 грн, проте до сьогоднішнього дня [PERSON] свої зобов`язання не виконав; грошові кошти не повернув. Додатково зазначила, що ворота, які установлені працівниками відповідача не закриваються. Наголошувала на тому, що заміри воріт здійснював [PERSON] , а, відтак, [PERSON] бачив конструкцію гаража і відповідно мав врахувати конструкцію гаража. У судовому засіданні допитаний свідок [PERSON] , який суду надав показання, за змістом яких, він є чоловіком позивача. Вони з дружиною вирішити встановити ворота до гаражу. Вони звернулися до [PERSON] з даного приводу. [PERSON] приїхав до них додому здійснив заміри і у подальшому замовив ворота; під час установки воріт виявилось, що вони не підходять, оскільки не закриваються до кінця. Наголошував на тому, що [PERSON] особисто здійснював заміри і бачив конструкцію гаража. У судовому засіданні допитаний свідок [PERSON] , який суду надав показання, за змістом яких, він більше 10 років займається установкою воріт. Офіційно він ніколи не працював та не працює у [PERSON] . Приблизно рік назад до нього звернувся [PERSON] з проханням установити ворота [PERSON] . Заміри воріт здійснював [PERSON] . Покупку воріт також здійснював [PERSON] . Він приїхав до позивача додому для виконання робіт, а саме для установлення воріт. Під час установлення робіт було виявлено, що для повного функціонування воріт необхідно вирізати панель для встановлення механізму, однак позивач не погодилась, а тому роботи були зупинені. По ширині ворота підійшли, а по висоті він не пам`ятає. Щодо конфлікту між [PERSON] та [PERSON] йому нічого не відомо. У подальшому чоловік позивача запропонував йому 1\~000 грн, щоб він демонтувавворота, проте він відмовився. Після встановлення воріт, ворота відкривалися в ручному режимі, оскільки для повноцінного функціонування воріт необхідно було встановлювати механізм, який позивач не погодила. Встановлені судом фактичні обставини справи Судом встановлено і це не заперечували сторони у справі, що у травні 2024 року [PERSON] та [PERSON] домовились щодо виконання робіт, зокрема, щодо замовлення та встановлення вхідних воріт до гаражу, який розташований на [ADDRESS] . Відповідно до платіжної інструкції: платник [PERSON] здійснила грошовий переказ у сумі 48\~250 грн отримувач ФОП [PERSON] [PERSON] доставлено товар, а саме ворота. Після встановлення воріт замовником виявлені недоліки, а саме те, що ворота не закриваються повністю. Вказані недоліки усунені не були. 17 липня 2024 року позивач направив письмову претензію відповідачам про повернення коштів, яка також залишена без виконання. Мотиви, з яких виходить суд, та застосовані норми права Вивчивши матеріали цивільної справи та надавши оцінку поданим доказам, заслухавши пояснення сторін, та допитавши свідків, суд дійшов до наступного висновку. Звертаючись до суду з відповідним позовом, позивач вказувала на те, що характер правовідносин, що виникли між сторонами, за своєю природою є договором підряду. Частиною першою статті 15 ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. За вимогами частини першої статті 16 ЦК України, частини першої статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому законом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків (частина перша статті 202 ЦК України). Згідно із частиною першою статті 627 ЦК України сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості. Відповідно до частин першої та другої статті 638 ЦК України договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Згідно зі статтею 629 ЦК України договір є обов`язковим для виконання сторонами. Відповідно до статей 525, 526, 530 ЦК України зобов`язання має виконуватись належним чином та у встановлений строк. Одностороння відмова від виконання зобов`язання не допускається. Статтею 837\~ЦК України\~передбачено,\~що за\~договором підряду\~одна сторона\~(підрядник)\~зобов`язується\~на свій\~ризик виконати\~певну роботу\~за завданням\~другої сторони\~(замовника),\~а замовник\~зобов`язується\~прийняти та\~оплатити виконану\~роботу. Договір\~підряду може\~укладатися на\~виготовлення,\~обробку,\~переробку,\~ремонт речі\~або на\~виконання іншої\~роботи з\~переданням її\~результату замовникові. Для\~виконання окремих\~видів робіт,\~встановлених законом,\~підрядник (субпідрядник)\~зобов`язаний\~одержати спеціальний\~дозвіл. До окремих видів договорів підряду, встановлених параграфами 2-4 цієї глави, положення цього параграфа застосовуються, якщо інше не встановлено положеннями цього Кодексу про ці види договорів. Відповідно до\~статті 839\~ЦК України\~підрядник зобов`язаний\~виконати роботу,\~визначену договором\~підряду,\~із свого\~матеріалу і\~своїми засобами,\~якщо інше\~не встановлено\~договором. Підрядник відповідає за неналежну якість наданих ним матеріалу і устаткування, а також за надання матеріалу або устаткування, обтяженого правами третіх осіб. Строки виконання роботи або її окремих етапів встановлюються у договорі підряду. Якщо у договорі підряду не встановлені строки виконання роботи, підрядник зобов`язаний виконати роботу, а замовник має право вимагати її виконання у розумні строки, відповідно до суті зобов`язання, характеру та обсягів роботи та звичаїв ділового обороту (стаття 846 ЦК України). Статтею 847\~ЦК України\~передбачено,\~що підрядник\~зобов`язаний\~своєчасно попередити\~замовника: 1)\~про недоброякісність\~або непридатність\~матеріалу,\~одержаного від\~замовника; 2)\~про те,\~що додержання\~вказівок замовника\~загрожує якості\~або придатності\~результату роботи; 3) про наявність інших обставин, що не залежать від підрядника, які загрожують якості або придатності результату роботи. Статтею 852\~ЦК України\~передбачено,\~що якщо\~підрядник відступив\~від умов\~договору підряду,\~що погіршило\~роботу,\~або допустив\~інші недоліки\~в роботі,\~замовник має\~право за\~своїм вибором\~вимагати безоплатного\~виправлення цих\~недоліків у\~розумний строк\~або виправити\~їх за\~свій рахунок\~з правом\~на відшкодування\~своїх витрат\~на виправлення\~недоліків чи\~відповідного зменшення\~плати за\~роботу,\~якщо інше\~не встановлено\~договором. За наявності у роботі істотних відступів від умов договору підряду або інших істотних недоліків замовник має право вимагати розірвання договору та відшкодування збитків. Статтею 853 ЦК України передбачено,\~що замовник зобов`язаний прийняти роботу, виконану підрядником відповідно до договору підряду, оглянути її і в разі виявлення допущених у роботі відступів від умов договору або інших недоліків негайно заявити про них підрядникові. Згідно зі статтею 854 ЦК України, якщо договором підряду не передбачена попередня оплата виконаної роботи або окремих її етапів, замовник зобов`язаний сплатити підрядникові обумовлену ціну після остаточної здачі роботи за умови, що роботу виконано належним чином і погоджений строк або, за згодою замовника, - достроково. Відповідно до\~статті 858\~ЦК України\~якщо робота\~виконана підрядником\~з відступами\~від умов\~договору підряду,\~які погіршили\~роботу,\~або з\~іншими недоліками,\~які роблять\~її непридатною\~для використання\~відповідно до\~договору або\~для звичайного\~використання роботи\~такого характеру,\~замовник має\~право,\~якщо інше\~не встановлено\~договором або\~законом,\~за своїм\~вибором вимагати\~від підрядника: безоплатного\~усунення недоліків\~у роботі\~в розумний\~строк; пропорційного\~зменшення ціни\~роботи; відшкодування своїх витрат на усунення недоліків, якщо право замовника усувати їх встановлено договором. Підрядник має право замість усунення недоліків роботи, за які він відповідає, безоплатно виконати роботу заново з відшкодуванням замовникові збитків, завданих простроченням виконання. У цьому разі замовник зобов`язаний повернути раніше передану йому роботу підрядникові, якщо за характером роботи таке повернення можливе. Якщо відступи у роботі від умов договору підряду або інші недоліки у роботі є істотними та такими, що не можуть бути усунені, або не були усунені у встановлений замовником розумний строк, замовник має право відмовитися від договору та вимагати відшкодування збитків. Умова договору підряду про звільнення підрядника від відповідальності за певні недоліки роботи не звільняє його від відповідальності за недоліки, які виникли внаслідок умисних дій або бездіяльності підрядника. Частиною першою статті 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Велика Палата Верховного Суду неодноразово наголошувала на необхідності застосування передбачених процесуальним законом стандартів доказування та зазначала, що принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи. Зокрема, цей принцип передбачає покладення тягаря доказування на сторони. Водночас цей принцип не створює для суду обов`язку вважати доведеною та встановленою обставину, про яку стверджує сторона. Таку обставину треба доказувати таким чином, аби реалізувати стандарт більшої переконливості, за яким висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається вірогіднішим, ніж протилежний (постанови Великої Палати Верховного Суду від 18 березня 2020 року у справі № 129/1033/13-ц, провадження № 14-400цс19; Великої Палати Верховного Суду від 16 листопада 2021 року у справі № 904/2104/19, провадження № 12-57гс21). Обґрунтовуючи позов, позивач посилалась на те, що відповідач не надав відомості про властивості товару, встановив ворота не з тими технічними характеристиками і у подальшому недоліки не усунув, тому, на думку позивача, відповідачі зобов`язані відшкодувати завдані їй збитки. Судом встановлено і це не заперечували сторони у справі, що домовленість щодо виконання робіт, а саме щодо замовлення та встановлення вхідних воріт до гаража, який розташований на [ADDRESS] , існувала саме між позивачем та [PERSON] . Отже, судом встановлено характер правовідносин, що виникли між сторонами, що за своєю природою є договором підряду. Встановлено судом і те, що на виконання умов договору позивач перерахувала кошти у розмірі 48\~250 грн на розрахунковий рахунок ФОП [PERSON] , що підтверджується платіжною інструкцією, яка міститься в матеріалах справи. Під час розгляду справи представник позивача наголошував на тому, що після встановлення воріт позивачем, як замовником, виявлені недоліки, а саме те, що на ворота не закриваються повністю, внаслідок неправильних замірів, про зазначені недоліки позивач одразу повідомила відповідачу. Однак відповідач до сьогоднішнього дня недоліки не усунув, у зв`язку з чим позивач зазнала збитків. Як на підставу своїх заперечень відповідач [PERSON] посилаючись на те, що він пропонував позивачу варіанти усунення недоліків, проте позивач відмовилась, а тому відповідач вважає, що позивач самостійно має усувати недоліки щодо встановлення вхідних воріт до гаража. Під час розгляду справи суд встановив і це не заперечував відповідач у справі, що відповідач зобов`язується виконати певну роботу за завданням позивача, зокрема, за обставинами цієї справи придбати та встановити вхідні ворота до гаража, а позивач зобов`язувалась прийняти та оплатити виконану роботу. Після встановлення вхідних воріт до гаража замовником виявлені недоліки, а саме те, що ворота не закриваються до кінця, внаслідок неправильних замірів. Замовник, виявивши недоліки при встановленні вхідних воріт до гаража, пред`явив вимогу до відповідача про усунення недоліків, запропоновані відповідачем варіанти усунення недоліків позивачем були відхилені, оскільки такі варіанти передбачали знесення певних конструкцій гаража. Відповідач [PERSON] доказів на підтвердження належного виконання вимог договору суду не надав. За наявності у роботі істотних відступів від умов договору підряду або інших істотних недоліків замовник має право вимагати розірвання договору та відшкодування збитків. Аналізуючи зібрані у справі докази в їх сукупності та встановивши фактичні обставини справи, які мають значення для правильного вирішення справи, суд дійшов висновку про обґрунтованість позову в частині його пред`явлення до [PERSON] та наявність правових підстав для його часткового задоволення, оскільки відповідач [PERSON] не виконав свої зобов`язання за договором підряду, за таких обставин, позивач має право вимагати відшкодування понесених збитків. Висновки суду щодо розподілу судових витрат Статтею 141 ЦПК України передбачено, що стороні на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати. Судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Тому з [PERSON] на користь [PERSON] підлягають стягненню 1\~211,20 грн у відшкодування судового збору, сплаченого позивачем за пред`явлення позову.

Outcome: partial