Jurisdiction: civil
Date: 2025-12-01 00:00:00

29 квітня 2022 року позивач [PERSON] звернувся до суду з позовом про виключення відомостей про особу як батька з актового запису про народження дитини - [PERSON] , яким позивається до [PERSON] . В обґрунтування позовних вимог позивачем зазначено про те, що він з 27.11.2010 року перебував у шлюбі з [PERSON] .. Від шлюбу [INFO] відповідачка народила сина - [PERSON] , батьком якого відповідно до ч. 1 ст. 122 СК України було записано його, однак він з цим не згоден з огляду на те, що їх подружнє життя не склалося, через подружню зраду відповідачки він подав позов про розірвання шлюбу. Шлюб було розірвано заочним рішенням Дарницького районного суду міста Києва від 19 липня 2013 року. Оскільки підставою для такого рішення стала подружня зрада у нього є підстави вважати, що відсутнє кровне споріднення між ним і дитиною. Для з`ясування факту батьківства необхідним є застосування спеціальних знань, зокрема призначення судово-біологічної (судово-генетичної) експертизи, оскільки висновок зазначеної експертизи має важливе значення в процесі дослідження факту батьківства. Позивач [PERSON] просив суд його позовну заяву до [PERSON] про виключення запису про батька з актового запису №721 та зі свідоцтва про народження від 02 березня 2012 року, серії [NUMBER] задовольнити. Стягнути з відповідачки на його користь судові витрати по сплаті судового збору, витрати пов`язані з проведенням судової молекулярно-генетичної експертизи. Провадження у справі відкрито 02.05.2022 року з призначенням до розгляду за правилами загального позовного провадження. 12.07.2022 року представник відповідачки [PERSON] отримав копію позовної заяви з додатками (а.с17). 02.11.2022 року позивач [PERSON] заявив клопотання про призначення у справі судово-генетичної експертизи, проведення якої доручити Київському НДІСЕ, на розгляд експерта поставити питання чи є наявна кровна спорідненість між [PERSON] та дитиною [PERSON] , чи являється [PERSON] біологічним батьком [PERSON] . Відповідачка [PERSON] не скористалася правом подачі відзиву на позов. Представник відповідачки [PERSON] - адвокат Прилепа Р.А. звернувся до суду з заявою про проведення підготовчого засідання по справі за відсутності сторони відповідача та призначення справи до судового розгляду. Повідомив про заперечення проти задоволення клопотання про призначення експертизи. Звернув увагу, що у клопотанні не вказано повне найменування сторін та не сплачено судовий збір за подане клопотання про призначення експертизи, яке є видом забезпечення доказів, відповідно до статті 117 ЦПК України. Ухвалою суду від 01.11.2022 року призначено у справі за позовом [PERSON] до [PERSON] судову молекулярно-генетичну експертизу на вирішення якої було поставлено питання - чи є [PERSON] , [INFO] біологічним батьком дитини - [PERSON] , [INFO] , уродженця м. Києва, актовий запис про народження №721 від 02.03.2012 року вчинений відділом реєстрації актів цивільного стану Дарницького районного управління юстиції у м. Києві. Ухвала суду від 01.11.2022 року про призначення судової молекулярно-генетичної експертизи не виконана через неявку [PERSON] разом із дитиною до експертної установи для відбору зразків крові. Підготовче провадження у справі закрито 04 вересня 2025 року. У судове засідання для розгляду справи по суті відповідачка [PERSON] не з`явилася, явку свого представника не забезпечила, позивач просив розглянути справу за його відсутності, заявлені ним позовні вимоги задовольнити. Відповідно до правил частини 1 статті 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Приймаючи до уваги, що відповідачка [PERSON] належним чином повідомлена про дату, час і місце судового засідання, не повідомила суд про причини неявки в судове засідання, не подала відзив на позов, а позивач не заперечує проти ухвалення заочного рішення за його позовом, суд визнав за можливе у справі за позовом [PERSON] до [PERSON] про виключення запису про батька з актового запису про народження дитини [PERSON] ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі даних. Дослідивши матеріали справи, суд доходить наступних висновків. Судом встановлено, що сторони у справі [PERSON] та [PERSON] 27 листопада 2010 року зареєстрували шлюб. Прізвище дружини після реєстрації шлюбу « [PERSON] ». (а.с.4). [INFO] народився [PERSON] про що 02 березня 2012 року складено актовий запис №721 (а.с.5) Заочним рішенням Дарницького районного суду міста Києва від 19 липня 2013 року шлюб між [PERSON] та [PERSON] розірвано. Звертаючись до суду з позовом про виключення відомостей про нього, як батька з актового запису про народження дитини [PERSON] , позивач стверджував, що підставою для розірвання його шлюбу з [PERSON] , стала подружня зрада останньої, а тому у нього є підстави вважати, що відсутнє кровне споріднення між ним і дитиною. Відповідно до правил частини 1 статті 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутись до суду за захистом своїх порушених, Правилами статей 12, 13 ЦПК України встановлено, що: цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом; суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасники справи розпоряджаються своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Як видно зі змісту статті 136 СК України: 1.Особа, яка записана батьком дитини відповідно до статей 122,124,126 і 127 цього Кодексу, має право оспорити своє батьківство, пред`явивши позов про виключення запису про нього як батька з актового запису про народження дитини. 2. У разі доведення відсутності кровного споріднення між особою, яка записана батьком, та дитиною суд постановляє рішення про виключення відомостей про особу як батька дитини з актового запису про її народження. 3. Оспорювання батьківства можливе лише після народження дитини і до досягнення нею повноліття.5. Не має права оспорювати батьківство особа, записана батьком дитини, якщо в момент реєстрації себе батьком дитини вона знала, що не є її батьком, також особа, яка дала згоду на застосування допоміжних репродуктивних технологій відповідно до частини першої статті 123 цього Кодексу. 6. До вимоги чоловіка про виключення запису про нього як батька з актового запису про народження дитини позовна давність не застосовується. Відповідно до правил статті 122 СК України, дитина, яка зачата і (або) народжена у шлюбі, походить від подружжя. Походження дитини від подружжя визначається на підставі Свідоцтва про шлюб та документа закладу охорони здоров`я про народження дружиною дитини. Статтею 133 СК України передбачено, якщо дитина народилася у подружжя, дружина записується матір`ю, а чоловік - батьком дитини. Наразі судом встановлено, що дитина [PERSON] , народився у подружжя [PERSON] та [PERSON] , за даними свідоцтва про народження серії [NUMBER] виданого 02.03.2012 року Відділом реєстрації актів цивільного стану Дарницького районного управління юстиції у м. Києві [PERSON] записаний батьком дитини, [PERSON] - матір`ю. Відповідно до правил статті 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Згідно зі статтею 77, частинами 1, 5, 6, 7 статті 81 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування; кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом. Предметом доказування за заявленими [PERSON] позовними вимогами є відсутність кровної спорідненості його як батька з дитиною [PERSON] . З`ясування питання кровної спорідненості батька та дитини можливе у спосіб проведення генетичної експертизи, а тому для визначення чи є [PERSON] біологічним батьком дитини [PERSON] шляхом порівняння їхніх генетичних даних за клопотанням позивача у справі судом було призначено судову молекулярно-генетичну експертизу, проведення якої не забезпечено, оскільки для відбору зразків крові відповідачка [PERSON] разом з дитиною не з`явилась до Київського міського клінічного бюро судово-медичної експертизи . Відповідно до правил статті 109 ЦПК України, у разі ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні. Призначену ухвалою суду від 01.11.2022 року судову молекулярно-генетичну експертизу на предмет вирішення чи є позивач у справі [PERSON] біологічним батьком дитини [PERSON] неможливо провести без відібрання зразків крові дитини та матері. На думку суду, за відсутності відзиву відповідачки [PERSON] на позов [PERSON] про виключення відомостей про нього як батька з актового запису про народження дитини [PERSON] , а також відсутності відповідачки [PERSON] у судовому засіданні суд позбавлений можливості перевірити зазначені позивачем у справі підстави для позову та встановити , як достовірний факт, для з`ясування якого була призначена експертиза, так само, як і відмовити у його визнанні. У той же час, з огляду на процесуальну поведінку відповідачки [PERSON] , котра обізнана про перебування у провадженні суду справи за позовом [PERSON] до неї ж про виключення відомостей про нього як батька з актового запису про народження дитини [PERSON] , однак у судові засідання жодного разу не з`явилася, а також не довела до відома суду про визнання, або ж заперечення нею зазначених позивачем підстав для позову суд вважає за необхідне задовольнити заявлені позивачем вимоги за правилами розгляду у порядку заочного провадження, що не позбавить відповідачку [PERSON] скористатися правом на перегляд ухваленого судом рішення та надання біологічних зразків для забезпечення проведення експертного дослідження з метою отримання відповіді на питання чи є позивач [PERSON] біологічним батьком дитини [PERSON] . Наразі, суд дійшов висновку, що позовні вимоги и [PERSON] підлягають задоволенню, а понесені ним судові витрати по сплаті судового збору відшкодуванню відповідно до правил ст. 141 ЦПК України. На підставі викладеного,

Outcome: approved