Jurisdiction: civil
Date: 2025-12-01 00:00:00

07 жовтня 2024 року позивач [PERSON] звернувся до Шосткинського міськрайонного суду Сумської області з позовом до [PERSON] , в якому просить стягнути з відповідача грошові кошти в розмірі 15500 гривень, моральну шкоду в розмірі 200000 гривень. В обґрунтування позову зазначено, що 11 вересня 2024 року між [PERSON] та [PERSON] укладено договір про надання послуг (виконання робіт) у сфері інформатизації (далі Договір-1). Відповідно до умов Договору-1, викладені наступні умови: - послуги з розробки (редизайну) сайту (версія ПК, мобільна, планшетна); - оброблення даних, розміщення інформації на вебвузлах та вебпорталі і пов`язана з ними діяльність; - інші послуги (роботи) в сфері інформаційних технологій і комп`ютерних систем необхідні замовнику, за погодженням із замовником. Конкретний перелік послуг/робіт визначається у замовленні замовника, оформляється у вигляді специфікації або письмовому замовленні (відправлення) електронною поштою. Послуги/роботи надаються (виконуються) виконавцем винятково у відповідності із завданнями замовника. Згідно з умовами Договору-1 результатом роботи мав стати англомовний сайт на якому розміщуються туристичні послуги з маршрутами країнами Африки в трьох версіях, перша - призначена для користувачів персональними комп`ютерами, друга - мобільна версія вебсайту, яка призначена для мобільних телефонів, третя - планшетна версія. Згідно з умовами Договору-1 повна вартість робіт складає 31000 грн 00 коп., порядок оплати визначено наступним чином: версія вебсайту, яка призначена для користувачів персональними комп`ютерами - 50%, версія вебсайту, яка призначена для мобільних телефонів - 25% і планшетна версія - 25%. Розрахунок здійснюється за фактом кожного виконання етапу робіт та на підставі Акта приймання-здачі робіт. Робота зі створення версії, призначеної для мобільних телефонів та планшетних пристроїв, виконується у 7-ми денний строк після прийняття версії ПК. 16 вересня 2024 року замовником та виконавцем було узгоджено та підписано акт прийому-передачі робіт, за яким визначено, що прийняті замовником роботи відповідають якості, що відповідає умовам Договору-1. За вказану роботу виконавцю було сплачено 15500 грн, що відповідає умовам Договору-1 та частки - 50 % від загальної вартості Договору-1. Отже, на підставі Договору-1, між позивачем та відповідачем виникли взаємні обов`язки, а саме виконавець зобов`язався виконати роботу, а замовник - прийняти та оплатити, однак відповідач відмовився виконати роботу у повному обсязі та належної якості, тривалий час вводячи позивача в оману щодо стадій виконання роботи, та не виконуючи зобов`язання, чим завдав позивачу матеріальної та моральної шкоди. Враховуючи факт виконання позивачем зобов`язання з оплати роботи відповідача та відсутність проведення належної роботи з боку відповідача, є підстави вважати зобов`язання з боку [PERSON] порушеним, а сплачені кошти мають бути повернені позивачу, також має бути здійснене відшкодування моральної шкоди. Так, близько 20 год. 20 хв. 17 вересня 2024 року в результаті спілкування з виконавцем Давидовим Є.В., через глибоке емоційне переживання та душевне хвилювання у зв`язку з можливими втратами через невиконання виконавцем своїх обов`язків по Договору-1, замовник [PERSON] відчув різке погіршення стану власного здоров`я, в результаті чого останній опинився у стаціонарному інсультному відділення з 17.09.2024 по 24.09.2024. Відповідно до виписки із медичної карти стаціонарного хворого №ІХ-11260 повний діагноз наступний: ЦВХ (цереброваскулярна хвороба), повторний гострий мозковий інсульт за ішемічним типом в ВББ (17.09.2024), у вигляді правобічні гемігіпестезії, помірного вестибуло-атактичного синдрому, на фоні раніше перенесеного малого ішемічного інсульту (14.03.2024, тромбозу v2-v3 сегпентів правої хребтової артерії (МСКТ-ангіогріфія сидун голови та шиї від 17.09.2024). Susp.мішковидна аневризма v3 сегменту правої хребтової артерії (МСКТ ангіографія судин голови та шиї від 17.09.2024). Також, у зв`язку з тим, що позивач опинився у лікарні, ним було втрачені ділові можливості та фінансовий прибуток, оскільки під час перебування на лікуванні з позивачем намагались зв`язатись замовники з різних країн світу щодо можливої співпраці та оформлення замовлень стосовно надання послуг у сфері розробки цифрових продуктів. Проте, оскільки [PERSON] перебував на стаціонарному лікуванні, мав погане самопочуття, відповідно не мав можливості повноцінно працювати, приймати замовлення, відповідати вчасно замовникам послуг, через що могла постраждати його ділова репутація та матеріальне становище, моральний стан позивача значно погіршився, душевні страждання посилились. Слід зазначити, що всі замовлення на надання послуг [PERSON] отримує на міжнародній професійній платформі WIX MARKETPLACE в особистий кабінет. Вказана платформа є відкритим джерелом і реєстрації спеціалістів в різних сферах з усього світу, де вони відкрито пропонують свої професійні послуги. З наданих скріншотів з особистого кабінету вказаної платформи вбачається, що в період перебування позивача на лікуванні запити від замовників залишились без відповіді, в режимі «зв`язались», що означає, що їхні повідомлення не мають статусу відповіді. Отже, внаслідок неналежного виконання відповідачем своїх обов`язків згідно з умовами укладеного Договору-1, внаслідок перенесення фізичних та душевних страждань, що призвело до погіршення відносин з іншими клієнтами позбавило можливості реалізації робочих та творчих проєктів, позивачу завдано моральної шкоди. Тому, враховуючи глибину фізичних та душевних страждань позивача, виходячи із засад розумності, виваженості та справедливості, є підстави для стягнення з відповідача моральної шкоди в розмірі 200000 грн. В судове засідання позивач [PERSON] не з`явився, про дату, час та місце його проведення повідомлений належним чином. Заяв або клопотання про відкладення розгляду справи до суду не надав. В судове засідання відповідач [PERSON] не з`явився, про дату, час та місце його проведення повідомлений належним чином. Заяв або клопотання про відкладення розгляду справи до суду не надав. Відповідно до ч. 3 ст. 211 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України), учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. Крім того, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, дослідивши матеріали справи, прийшов до наступного. Судом встановлені такі факти та відповідні їм правовідносини. Так, судом встановлено що між [PERSON] та [PERSON] 11 вересня 2024 року укладено Договір про надання послуг (виконання робіт) у сфері інформатизації, за умовами якого предметом договору є послуги з розробки (редизайну) сайту (версія ПК, мобільна, планшетна), оброблення даних, розміщення інформації на вебвузлах та вебпорталах, і пов`язана з ними діяльність, інші послуги (роботи) у сфері інформаційних технологій і комп`ютерних систем, необхідних замовнику, за погодженням із замовником. Загальна вартість виконаної роботи за Договором-1 складає 31000 грн. Розрахунок здійснюється за фактом кожного виконання етапу роботи, відповідно до підписаних сторонами Актів-прийому-передачі наданих послуг (виконаних робіт) (версія ПК 50%, мобільна версія 25%, планшетна версія 25%). Строк надання/виконання послуг/робіт за Договором-1 встановлений до 16 вересня включно. Виконавець зобов`язаний своєчасно та на висококваліфікованому рівні надати замовнику послуги/роботи за Договором-1. Договір-1 набуває чинності з дати його підписання сторонами і діє до 31 грудня 2024 року, але не раніше повного та належного виконання сторонами своїх зобов`язань за цим договором. Дострокове розірвання договору в односторонньому порядку за ініціативою виконавця передбачається ст. 188 Господарського кодексу України. Договір-1 підписаний сторонами - замовником [PERSON] , виконавцем Давидовим Є.В. електронними підписами одноразовими ідентифікаторами. (а.с.31-37) Згідно із ст. 11 Закону України «Про електронну комерцію» від 03.09.2015 №675-VIII (далі Закон №675-VIII) електронний договір укладається шляхом пропозиції його укласти (оферти) однією стороною та її прийняття акцепту) другою стороною. Електронний договір вважається укладеним з моменту одержання особою, яка направила пропозицію укласти такий договір, відповіді про прийняття цієї пропозиції в порядку, визначеному частиною шостою цієї статті. Відповідь особи, якій адресована пропозиція укласти електронний договір, про її прийняття (акцепт) може бути надана шляхом: - надсилання електронного повідомлення особі, яка зробила пропозицію укласти електронний договір, підписаного в порядку, передбаченому статтею 12 цього Закону; - заповнення формуляра заяви (форми) про прийняття такої пропозиції в електронній формі, що підписується в порядку, передбаченому статтею 12 цього Закону; - вчинення дій, що вважаються прийняттям пропозиції укласти електронний договір, про зміст таких дій чітко роз`яснено в інформаційній системі, в якій розміщено таку пропозицію, і ці роз`яснення логічно пов`язані з нею. Статтею 12 Закон №675-VIII регламентуються вимоги до підпису сторін договору. Так, згідно із ч. 1 цієї статті, якщо відповідно до акта цивільного законодавства або за домовленістю сторін електронний правочин має бути підписаний сторонами, моментом його підписання є використання, зокрема: електронного підпису одноразовим ідентифікатором, визначеним цим Законом. Відповідно до п.12 ч.1 ст.3 Закон №675-VIII одноразовий ідентифікатор - алфавітно-цифрова послідовність, що її отримує особа, яка прийняла пропозицію (оферту) укласти електронний договір шляхом реєстрації в інформаційно-телекомунікаційній системі суб`єкта електронної комерції, що надав таку пропозицію. Одноразовий ідентифікатор може передаватися суб`єктом електронної комерції, що пропонує укласти договір, іншій стороні електронного правочину засобом зв`язку, вказаним під час реєстрації у його системі, та додається (приєднується) до електронного повідомлення від особи, яка прийняла пропозицію укласти договір. Відповідно до абз. 2 ч. 2 статті 639 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) передбачає, що договір, укладений за допомогою інформаційно-телекомунікаційних систем за згодою обох сторін вважається укладеним в письмовій формі. Стаття 652 ЦК України дає визначення, що договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. З урахуванням викладеного слід дійти висновку про те, що будь-який вид договору, який укладається на підставі Цивільного або Господарського кодексів України, може мати електронну форму. Договір, укладений в електронній формі, є таким, що укладений у письмовому вигляді (статті 205, 207 ЦК України). Важливо, щоб електронний договір включав всі істотні умови для відповідного виду договору, інакше він може бути визнаний неукладеним або недійсним, у зв`язку з недодержанням письмової форми в силу прямої вказівки закону. У силу ч. 1 ст. 638 ЦК України договір вважається укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Важливо розуміти, в якому конкретному випадку потрібно створювати електронний договір у вигляді окремого електронного документа, а коли досить висловити свою волю за допомогою засобів електронної комунікації. Метою підписання договору є необхідність ідентифікації підписанта, підтвердження згоди підписанта з умовами договору, а також підтвердження цілісності даних в електронній формі. Якщо є електронна форма договору, то і підписувати його слід електронним підписом. Отже, суд дійшов висновку, що між фізичною особою-підприємцем [PERSON] та [PERSON] укладений Договір-1, який ґрунтується на вимогах закону. З Акта-претензії про неналежне надання послуг від 15 вересня 2024 року, вбачається, що замовник [PERSON] висловив претензію [PERSON] , а саме щодо якості надання послуг з редизайну сайту в частині надання послуг, а саме [PERSON] порушено термін здачі сайту до 16 вересня 2024 року. (а.с.25) З повідомлення про неналежно виконану роботу від 18 вересня 2024 року, вбачається, що [PERSON] повідомлено [PERSON] , що у зв`язку з неналежним виконанням умов Договору-1, та порушення строків виконання роботи, вимагає повернення коштів у розмірі 15500 грн та оплати неустойки. (а.с.28) Відповідно до ч. 1 ст. 509 ЦК України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. За змістом ч.1, 3 ст.626 ЦК України, договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Договір є двостороннім, якщо правами та обов`язками наділені обидві сторони договору. Як вбачається зі ст. 526, 530, 629 ЦК України встановлено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства. Якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Договір є обов`язковим для виконання сторонами. Строки виконання роботи або її окремих етапів встановлюються у договорі підряду (ст. 846 ЦК України). Відповідно до ч.1 ст.837 ЦК України за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу. Відповідно до ст. 849 ЦК України замовник має право у будь-який час перевірити хід і якість роботи, не втручаючись у діяльність підрядника. Якщо підрядник своєчасно не розпочав роботу або виконує її настільки повільно, що закінчення її у строк стає явно неможливим, замовник має право відмовитися від договору підряду та вимагати відшкодування збитків. Якщо під час виконання роботи стане очевидним, що вона не буде виконана належним чином, замовник має право призначити підрядникові строк для усунення недоліків, а в разі невиконання підрядником цієї вимоги - відмовитися від договору підряду та вимагати відшкодування збитків або доручити виправлення роботи іншій особі за рахунок підрядника. Замовник має право у будь-який час до закінчення роботи відмовитися від договору підряду, виплативши підрядникові плату за виконану частину роботи та відшкодувавши йому збитки, завдані розірванням договору. Згідно з абз.1 ч.1 ст.866 ЦК України договір побутового підряду вважається укладеним у належній формі, якщо підрядник видав замовникові квитанції або інший документ, що підтверджує укладення договору. Як вбачається з матеріалів справи позивачем наданий доказ про сплату [PERSON] оплати в розмірі 15500 грн за Догвоором-1. Пунктом 2 ч.1 ст.872 ЦК України передбачено право замовника, зокрема вимагати розірвання договору побутового підряду та відшкодування збитків, якщо підрядником були допущені істотні відступи від умов договору. Відповідно до ч.1 ст.546 ЦК України виконання зобов`язання може забезпечуватися неустойкою, порукою, гарантією, заставою, притриманням, завдатком, правом довірчої власності. Відповідно до ст. 570 ЦК України завдатком є грошова сума або рухоме майно, що видається кредиторові боржником у рахунок належних з нього за договором платежів, на підтвердження зобов`язання і на забезпечення його виконання. Якщо не буде встановлено, що сума, сплачена в рахунок належних з боржника платежів, є завдатком, вона вважається авансом. Відповідно до ст. 10 Закону України «Про захист прав споживачів» від 12.05.1991 №1023-XII (далі - Закон №1023-XII), споживач має право відмовитися від договору про виконання робіт (надання послуг) і вимагати відшкодування збитків, якщо виконавець своєчасно не приступив до виконання зобов`язань за договором або виконує роботу так повільно, що закінчити її у визначений строк стає неможливим. Як вбачається з наданих позивачем доказів [PERSON] сплатив відповідачу половину суми за перший етап роботи у день здачі роботи - 16 вересня 2024 року, проте до здійснення тестування виконаної послуги. Однак після тестування виконаної роботи виявлено недоліки у роботі виконавця з оформленням ПК-версії вебсайту, у зв`язку з чим замовник просив виконавця усунути зазначені недоліки в його роботі. Виконавець погоджувався на усунення недоліків проте вказані недоліки не усунув та перестав виходити на зв`язок із замовником. Отже, позивач виконав умови Договору-1, а відповідач всупереч умовам Договору-1 не виконав роботу. Враховуючи вищезазначене, суд дійшов висновку, що відповідач безпідставно одержав від позивача кошти в сумі 15500 гривень 00 копійок, не виконавши умови Договору-1, таким чином позов в цій частині позову підлягає задоволенню у повному обсязі, а саме до стягнення з [PERSON] підлягають кошти (авансовий внесок) в розмірі 15500 грн на користь [PERSON] . За загальним правилом зобов`язання з відшкодування шкоди (майнової та немайнової) є прямим наслідком правопорушення, тобто порушення охоронюваних законом суб`єктивних особистих немайнових і майнових прав та інтересів учасників цивільних відносин. При цьому одне і те ж правопорушення може призводити до негативних наслідків як у майновій, так і немайновій сферах, тобто виступати підставою для відшкодування майнової та моральної шкоди одночасно. Заподіяння моральної шкоди та компенсація відповідних немайнових втрат може мати місце як в договірних, так і в деліктних правовідносинах (поза межами існуючих між потерпілим і завдавачем шкоди договірних чи інших правомірних зобов`язальних відносин). Згідно із ч.1, 2 ст.23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає: 1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; 2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; 3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку зі знищенням чи пошкодженням її майна; 4) у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Відповідно до ч.3, 4 ст.23 ЦК України моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування. Відповідно до ч.1 ст.201 ЦК України особистими немайновими благами, які охороняються цивільним законодавством, є: здоров`я, життя; честь, гідність і ділова репутація; ім`я (найменування); авторство; свобода літературної, художньої, наукової і технічної творчості, а також інші блага, які охороняються цивільним законодавством. Право на відшкодування моральної шкоди є важливою гарантією захисту прав і свобод громадян та законних інтересів юридичних осіб, встановлене Конституцією та законами України. Стаття 1167 ЦК України передбачає загальні підстави відповідальності за спричинену моральну шкоду в позадоговірних відносинах, зокрема, встановлено, що моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Відповідно до статті 611 ЦК України моральна шкода підлягає відшкодуванню у разі порушення зобов`язання, якщо таке відшкодування встановлено договором або законом. Тобто законодавець указує на два випадки компенсації моральної шкоди - вони визначені умовами договору або випливають із положень законодавства (зокрема статті 4, 22 Закону №1023-XII. Спори про відшкодування фізичній особі моральної шкоди розглядаються, зокрема: коли право на її відшкодування безпосередньо передбачено нормами Конституції України або випливає з її положень; у випадках, передбачених законодавством, яке встановлює відповідальність за заподіяння моральної шкоди; при порушенні зобов`язань, які підпадають під дію Закону №1023-XII чи інших законів, що регулюють такі зобов`язання і передбачають відшкодування моральної шкоди. У спорах про захист прав споживачів відшкодування моральної шкоди прямо встановлено спеціальним законом, який регулює відносини у сфері захисту прав споживачів. Пункт 5 частини першої статті 4 Закону №1023-XII передбачає, що споживачі під час укладення, зміни, виконання та припинення договорів щодо отримання (придбання, замовлення тощо) продукції, а також при використанні продукції, яка реалізується на території України, для задоволення своїх особистих потреб мають право на: - захист своїх прав державою; - належну якість продукції та обслуговування; - на відшкодування майнової та моральної шкоди, завданої внаслідок недоліків продукції (дефекту в продукції), відповідно до закону; - звернення до суду та інших уповноважених державних органів за захистом порушених прав. Відповідно до ч. 1 ст. 10 Закону №1023-XII споживач має право відмовитися від договору про виконання робіт (надання послуг) і вимагати відшкодування збитків, якщо виконавець своєчасно не приступив до виконання зобов`язань за договором або виконує роботу так повільно, що закінчити її у визначений строк стає неможливим. За змістом ч. 2 ст. 22 Закону №1023-XII при задоволенні вимог споживача суд одночасно вирішує питання щодо відшкодування моральної (немайнової) шкоди. Врахувавши обставини цієї справи, переживання позивача, пов`язані з не своєчасним виконанням робіт у сфері інформатизації. Позивач в результаті спілкування з відповідачем через глибоке емоційне переживання та душевне хвилювання у зв`язку з можливими втратами через невиконання останнім своїх обов`язків за Договором-1, [PERSON] відчув різке погіршення стану власного здоров`я, в результаті чого опинився у стаціонарі інсультного відділення з 17.09.2024 по 24.09.2024. Крім цього фізичною особою підприємцем [PERSON] було втрачені можливості та фінансовий прибуток, оскільки під час перебування на лікуванні з ним намагалися зв`язатися замовники з різних країн світу щодо можливої співпраці та оформлення замовлень стосовно надання послуг у сфері розробки цифрових продуктів. Але, оскільки позивач перебував на стаціонарному лікуванні, мав погане самопочуття, відповідно не мав можливості повноцінно працювати, приймати замовлення, відповідати вчасно замовникам послуг, через що могла постраждати його ділова репутація та матеріальне становище, моральний стан позивача значно погіршився, душевні страждання посилились. Враховуючи вказане вище, предмет спору, суд дійшов висновку, що позовна вимога щодо стягнення з відповідача на користь позивача моральної шкоди підлягає до задоволення частково, тобто до стягнення підлягає сума в розмірі 4000 грн, що не суперечить засадам розумності, виваженості та справедливості. Враховуючи вищезазначене суд, дійшов висновку, що позовні вимоги позивача [PERSON] підлягають до часткового задоволення, а саме з відповідача на користь позивача підлягає до стягнення сума коштів 15500 грн 00 коп. за невиконання умов Договору-1, та моральна шкода в розмірі 4000 грн 00 коп., а загалом підлягає до стягнення 19500 грн 00 коп. Вирішуючи питання щодо судових витрат в справі відповідно до ст. 141 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України), суд вважає правомірним покласти на відповідача понесені позивачем і документально підтверджені судові витрати пропорційно до обсягу задоволених вимог. Так, позивачем [PERSON] сплачено судовий збір в сумі 2500 грн 00 коп. (квитанція про сплату №F6K9-56LS-5Z2E від 04 жовтня 2024 року). Враховуючи, що позовні вимоги задоволено частково у розмірі 19500 грн 00 коп., що становить 9,05 відсотка від позовної вимоги - 215500 грн 00 коп., тому з відповідача необхідно стягнути судовий збір в сумі 226 грн 25 коп., що становить 9,05 відсотка від сплаченого позивачем розміру судового збору - 2500 грн 00 коп.

Outcome: partial