Jurisdiction: civil
Date: 2025-12-02 00:00:00

У червні 2025 року [PERSON] , представником якої є адвокат Грибова О.О., звернулась до Дарницького районного суду м. Києва з позовом до [PERSON] про визначення способів участі баби у вихованні онуки. Документ сформований в системі «Електронний суд» 06.06.2025, зареєстрований судом 09.06.2025 за вх. № 44019/25. Позивачка просить суд: 1). Зобов`язати [PERSON] , не чинити перешкоди у спілкуванні та вихованні дитини [PERSON] [INFO] з [PERSON] . 2). Встановити систематичні побачення баби, [PERSON] з онукою, [PERSON] , [INFO] , два рази на місяць у неділю першого і третього тижня місяця з 15 години 00 хвилин до 20 години 00 хвилин, у громадський місцях та/або зонах відпочинку (перший місяць місце зустрічі за визначенням матері дитини), наступний місяць за визначенням баби з можливістю відвідувати дитиною (за її бажанням) місця проживання [PERSON] : [ADDRESS] , без присутності матері дитини. 3). Встановити побачення баби, [PERSON] з онукою, [PERSON] , [INFO] , щороку наступного дня після її (онуки) дня народження у позаучбовий час (після відвідування садочка, школи) до 20-00 години без присутності матері дитини. 4). Щороку у період вільний від навчання (відвідування садочку та у подальшому у період шкільних канікул) надати бабі, [PERSON] додаткові чотири дні побачень із онукою, із ночівлею (за бажанням дитини), без присутності матері за адресою місця проживання [PERSON] : [ADDRESS] . 5). Надати можливість щороку, у літній період року, бабі, [PERSON] протягом тижня виїздити разом із онукою [PERSON] , [INFO] , до місць оздоровлення за домовленістю із матір`ю дитини, проте без її присутності. На обґрунтування позову зазначила таке. 08.07.2019 між сином позивачки - [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] зареєстровано шлюб у Сумському міському відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Сумській області, про що 08.07.2019 складений актовий запис № 279. У шлюбі народжена спільна дитина, донька - [PERSON] , [INFO] . Заочним рішенням Дніпровського районного суду м. Києва від 14.07.2023 по справі № 755/2626/23 шлюб між [PERSON] та відповідачкою розірвано. До 22.08.2023 позивачка постійно приділяла увагу онуці, приймала участь у її вихованні, дитина часто відвідувала бабу за місцем її постійного проживання, а баба також постійно відвідувала онуку за місцем її проживання. Майже місяць баба проживала разом з онукою в період перебування її за межами України, в Польщі, з онукою завжди були теплі та споріднені стосунки. Вважаємо, що позбавлення дитини спілкування з рідною бабусею негативно впливає на дитину, яка ще має малий вік та не може висловити свою думку щодо переваг у спілкуванні. 11 грудня 2024 року Дарницьким районним судом м. Києва винесено рішення по справі №753/19477/23 про визначення способів участі баби з онукою, яким суд визначив спосіб участі баби - [PERSON] у вихованні онуки [PERSON] , [INFO] надання бабі можливості щоденно з 08- 00 год до 21-00 год вільно спілкуватись з онукою будь-якими засобами зв`язку - телефонного, відео, електронного тощо. В процесі розгляду справи позивачкою було змінено предмет позову, а саме виключені вимоги щодо побачень з дитиною, у зв`язку із перебуванням під час розгляду справи останньої у м. Південноукраїнськ. Наразі мати з дитиною перебувають у м. Києві, тому побачення у місті Києві або Київській області є можливими. Однак, враховуючи вчинення перешкод зі сторони відповідачки, [PERSON] вимушена звернутися до суду. Ухвалою від 12.06.2025 суд відкрив провадження у справі, постановлено здійснювати розгляд справи в загальному провадженні; залучив до участі у справі як орган опіки та піклування для подання висновку на виконання своїх повноважень Службу у справах дітей та сім`ї Дарницької районної державної адміністрації та зобов`язав подати письмовий висновок щодо розв`язання спору - до наступного судового засідання; призначив підготовче засідання на 23.07.2025 о 15.00 год.; установив строки для подання учасниками справи заяв по суті спору. Разом із позовною заявою 09.06.2025 до суду надійшла заява [PERSON] про забезпечення позову у цій справі. Ухвалою від 12.06.2025 суд заяву [PERSON] про забезпечення позову задовольнив частково. Зобов`язав [PERSON] - на період до набрання законної сили рішенням суду у цій справі - забезпечити спілкування малолітньої дитини [PERSON] , [INFO] (свідоцтво про народження дитини серії [NUMBER] , виданого 22.05.2020, про що складений актовий запис № 1271 від 22.05.2020) з її бабою [PERSON] (РНОКПП [NUMBER] ) один раз на місяць у неділю першого тижня місяця з 18 години 00 хвилин до 20 години 00 хвилин, у громадський місцях та/або зонах відпочинку, за визначенням місця зустрічі матір`ю дитини. Представник відповідача - адвокат Сушко Р.М. подав клопотання про витребування доказів (документ сформований в системі «Електронний суд» 14.07.2025, зареєстрований судом 15.07.2025 за вх. № 54274/25). У клопотанні представник відповідача просить витребувати в Державній міграційній службі Україні інформацію про перетин кордону позивачкою у період з 01.01.2022 по 01.07.2022. 22.07.2025 представник відповідача - адвокат Сушко Р.М. подав клопотання про відкладення розгляду справи (документ сформований в системі «Електронний суд» 22.07.2025, зареєстрований судом за вх. № 56699/25). У підготовчому засіданні 23.07.2025 відповідачка просила задовольнити клопотання про витребування доказів. Представник позивачки - адвокат Грибова О.О. не заперечувала щодо періодичного перетину кордону відповідачкою, вона виїжджала в Америку. Зараз позивачка в Україні. Ухвалою, занесеною до протоколу судового засідання від 23.07.2025, суд зобов`язав представника позивача надати копію закордонного паспорта позивачки з відмітками про перетин кордону, оскільки сторона позивача не заперечує факти на підтвердження яких відповідач просить витребувати у ДМС України інформацію про перетин кордон позивачки; оголосив перерву у підготовчому засіданні до 15 год. 00 год. 24.09.2025. 27.08.2025 від Служби у справах дітей та сім`ї надійшли заява про розгляд справи без участі представника та висновок про визначення способу участі баби, [PERSON] , у вихованні та спілкуванні з онукою [PERSON] , [INFO] . 08.09.2025 представник позивача - адвокат Грибова О.О. подала клопотання про приєднання доказів - закордонного паспорта позивачки (документ сформований в системі «Електронний суд», зареєстрований за вх. № 69196/25). 22.09.2025 та 23.09.2025 представник відповідача подав клопотання про приєднання доказів (документи сформовані в системі «Електронний суд» за № 73813/25, 74322/25). 24.09.2025 суд закрив підготовче провадження у справі та призначив до розгляду по суті. Установив такий порядок з`ясування обставин справи та перевірки їх доказами: заслухати пояснення сторін та їх представників, служби у справах дітей та сім`ї Дарницького району та дослідити письмові докази. Призначив справу до розгляду по суті на 15 год. 00 хв. 24.11.2025. 20.11.2025 від Служби у справах дітей та сім`ї надійшли заява про розгляд справи без участі представника. У судовому засіданні 24.11.2025 представник позивача - адвокат Грибова О.О. погодилась із запропонованим у висновку графіку. Представник відповідача - адвокат Гузун О.М. не заперечував проти запропонованого у висновку графіку. Заслухавши пояснення учасників справи, з`ясувавши думку дитини, дослідивши матеріали справи та оцінивши докази, суд установив наступні фактичні обставини справи. [INFO] народилась [PERSON] , батьками якої є: батько - [PERSON] , мати - [PERSON] . Рішенням (заочним) Дніпровського районного суду м. Києва від 14.11.2023 у справі № 755/2626/23 шлюб між [PERSON] та [PERSON] розірвано. Рішення набрало законної сили 15.08.2023 (а.с.32-33). Після розірвання шлюбу малолітня дитина - [PERSON] проживає разом з відповідачкою (мати дитини). Позивачка є матір`ю [PERSON] та бабусею [PERSON] . У жовтні 2023 року [PERSON] зверталась до суду з позовом [PERSON] про усунення перешкод у спілкуванні з онукою [PERSON] , [INFO] , шляхом встановлення способів участі у її вихованні. Рішенням Дарницького районного суду м. Києва від 11.12.2024 у справі № 753/19477/23 позов задоволено повністю. Визначено способом участі баби [PERSON] у вихованні онуки [PERSON] , [INFO] , надання бабі можливості щоденно з 08-00 год. до 21-00 год. вільно спілкуватися з онукою будь-якими засобами зв`язку - телефонного, відео, електронного тощо. Рішення набрало законної сили 21.03.2025 (а.с.34-35). Згідно з доданими представником відповідача доказами (клопотання про приєднання доказів за вх. № 73813/25) відповідачка повідомляла позивачці номер мобільного телефону для спілкування з дитиною. З переглянутих відеозаписів суд установив, що позивачка (баба дитини) телефонувала онучці та намагалась спілкуватись з дитиною. Відповідачка, заперечуючи проти задоволення позову, зазначила, що дитина уникає зустрічей з родичами по батьківській ліній, зокрема з бабою та надала висновок експерта № 5 (а.с.141). 27.08.2025 до суду від Дарницької районної в місті Києві державної адміністрації як органу опіки та піклування надійшов висновок від 22.08.2025 № 101-7646 про визначення способу участі баби [PERSON] у вихованні та спілкуванні з онукою [PERSON] , [INFO] . Висновок мотивовано таким. Малолітня дитина, [PERSON] , [INFO] , народилась під час зареєстрованого шлюбу батьків [PERSON] та [PERSON] , який розірвано рішенням Дніпровського районного суду міста Києві у липні 2023 року. [PERSON] проживає разом із матір`ю в квартирі багатоквартирного будинку в Дарницькому районі м. Києва, де для проживання, розвитку та навчання дитини створено належні умови, про що працівниками служби складено відповідний акт від 30.05.2025. З`ясовано, що мати має самостійний дохід для утримання та забезпечення дитини. Від матері дитини до служби надійшла заява від 04.06.2025 (вх. № 101/42/П-672) щодо нерозголошування адреси місця проживання останньої та дитини. Баба дитини, [PERSON] , проживає за адресою: [ADDRESS] , де для проживання, розвитку та навчання дитини створено належні умови, про що працівниками служби у справах дітей та сім`ї Дніпровської районної в місті Києві державної адміністрації складено відповідний акт від 30.04.2025. Питання щодо надання до суду висновку про визначення способу участі баби, [PERSON] , у спілкуванні з онукою, [PERSON] , [INFO] , двічі розглядалось на засіданнях комісії з питань захисту прав дитини райдержадміністрації, на якому були присутні баба дитини, [PERSON] , її представник - адвокат Грибова О.О., мати дитини, [PERSON] , представник останньої - помічник адвоката АО «Колохорт» Гаркач В.А. [PERSON] зазначила, що має бажання брати участь у спілкуванні та вихованні дитини, але мати дитини, на думку баби, чинить перешкоди у спілкуванні з останньою, налаштовує Кіру проти баби, приховує місце її проживання (перебування). Рішенням Дарницького районного суду м. Києва від 11.12.2024 у справі № 755/19477/23 про визначення способів участі баби з онукою, яким суд визначив спосіб участі баби [PERSON] у вихованні онуки [PERSON] , [INFO] , шляхом надання бабі можливості щоденно з 08:00 год. до 21:00 год. вільно спілкуватися з онукою будь-якими засобами зв`язку: телефонного, відео, електронного, тощо. Однак рішення суду [PERSON] не виконує. В процесі розгляду справи [PERSON] було змінено предмет позову, а саме виключені вимоги щодо побачень з дитиною, у зв`язку із перебуванням останньої у м. Південноукраїнськ. На сьогодні мати з дитиною перебувають у місті Києві, тому побачення у місті Києві або в Київській області є можливими. Врегулювати цю ситуацію шляхом взаємних домовленостей не вдається, тому баба просить визначити наступний графік: - двічі на місяць у неділю першого і третього тижня місяця з 15:00 год до 20:00 год у громадських місцях та/або зонах відпочинку з визначенням місця зустрічі, почерзі, матір`ю та бабою, за бажанням дитини відвідування баби місцем проживання останньої без присутності матері; - щороку наступного дня після дня народження онуки у позаучбовий час (після відвідування садочка, школи) до 20:00 год без присутності матері; - щороку у період вільний від відвідування садочку та під час шкільних канікул чотири дні з ночівлею за місцем проживання (перебування) баби з урахуванням думки дитини без присутності матері; - щороку у літній період протягом тижня виїжджати з дитиною до місць оздоровлення за домовленістю із матір`ю без присутності останньої. Мати дитини, [PERSON] зазначила, що з позовними вимогами баби [PERSON] не згодна. Остання вважає, що таке спілкування дитині не потрібне, [PERSON] , [INFO] , сама не бажає спілкуватися з бабою. Вивчивши матеріали справи та враховуючи рекомендації комісії (протокол від 14.08.2025 № 14), з метою забезпечення прав та інтересів дитини райдержадміністрація як орган опіки та піклування вважає за доцільне визначити участь баби, [PERSON] , у спілкуванні з онукою, [PERSON] , [INFO] , за наступним графіком: перехідний період: перші шість місяців у присутності матері дитини, далі без присутності матері дитини: - друга та четверта неділя місяця з 16:00 год до 19:00 год з урахуванням думки дитини; - день народження баби (будній день) з 17:00 год до 20:00 год (вихідний день) з 12:00 год до 15:00 год з урахуванням думки дитини. Згідно положень, закріплених у статті 3 Конвенції про права дитини, ратифікованої постановою Верховної ради України від 27.02.1991, в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини. Регулювання сімейних відносин має здійснюватися з максимально можливим урахуванням інтересів дитини (частина восьма статті 7 СК України). Статтею 257 СК України передбачено, що баба, дід, прабаба, прадід мають право спілкуватися зі своїми внуками, правнуками, брати участь у їх вихованні. Батьки чи інші особи, з якими проживає дитина, не мають права перешкоджати у здійсненні бабою, дідом, прабабою, прадідом своїх прав щодо виховання внуків, правнуків. Якщо такі перешкоди чиняться, баба, дід, прабаба, прадід мають право на звернення до суду з позовом про їх усунення. Відповідно до ст. 263 СК України спір щодо участі баби, діда, прабаби, прадіда, брата, сестри, мачухи, вітчима у вихованні дитини вирішується судом відповідно до статті 159 цього Кодексу. Згідно з частиною першою статті 159 СК України якщо той із батьків, з ким проживає дитина, чинить перешкоди тому з батьків, хто проживає окремо, у спілкуванні з дитиною та у її вихованні, зокрема якщо він ухиляється від виконання рішення органу опіки та піклування, другий із батьків має право звернутися до суду з позовом про усунення цих перешкод. Суд визначає способи участі особи у вихованні дитини (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця його проживання тощо), місце та час їхнього спілкування. Одним із найважливіших прав дитини є право на сімейне виховання. Право дитини на сімейне виховання включає також право на спілкування з іншими членами сім`ї: дідом, бабою, братами, сестрами, іншими родичами. Повага до приватного і сімейного життя є важливими правами, захист яких гарантується Конвенцією про захист прав людини і основоположних свобод. У прецедентній практиці Європейського суду з прав людини поняття «сімейне життя» у розумінні статті 8 Конвенції отримало достатньо широке тлумачення, не обмежується лише шлюбними відносинами, а може охоплювати й інші фактичні «сімейні зв`язки», зокрема, відносини між дитиною та близькими родичами (наприклад, бабою та дідом), оскільки останні можуть відігравати суттєву роль у сімейному житті. Під правом на повагу до сімейного життя баби та діда по відношенню до своїх онуків в першу чергу розуміється право на підтримання нормальних стосунків між бабою або дідом та онуками шляхом контактів з ним. Такі контакти зазвичай відбуваються за згодою особи, яка несе батьківську відповідальність, а це означає, що доступ баби, діда до онука, як правило, здійснюється на розсуд батьків дитини. Суд зазначає, що дитина є найбільш вразливою стороною у будь-яких сімейних конфліктах, оскільки на її долю припадає найбільше страждань та втрат. Судовий розгляд сімейних спорів, у яких зачіпаються інтереси дитини, є особливо складним, оскільки в його процесі вирішуються не лише спірні питання між батьками та іншими особами, а фактично визначається доля дитини, а тому результат судового розгляду повинен бути спрямований на захист найкращих інтересів дитини. У справі, що розглядається, суд установив, що між сторонами виник спір щодо визначення способів участі баби у вихованні онуки. Між позивачкою та відповідачкою склались неприязні стосунки. Позивачка у жовтні 2023 року вже зверталась до суду з позовом про визначення способів участі баби у вихованні онуки, рішенням суду було визначено способом участі баби [PERSON] у вихованні онуки [PERSON] , [INFO] , надання бабі можливості щоденно з 08-00 год. до 21-00 год. вільно спілкуватися з онукою будь-якими засобами зв`язку - телефонного, відео, електронного тощо. Зараз відповідачка разом із дитиною знаходиться у м. Києві, тому позивачка бажає бачитись з онукою. Суд зазначає, що наявність конфлікту та неприязні стосунки між відповідачами та позивачкою не є підставою для повного обмеження прав останньої на спілкування з онукою, яка має право на сімейне виховання, яке виключає також право на спілкування з бабою. Разом із тим, сторона позивач та сторона відповідача у судовому засіданні 24.11.2025 погодились із графіком спілкування [PERSON] у спілкуванні з онукою [PERSON] , [INFO] , визначеним Дарницькою районною в місті Києві державної адміністрації як органу опіки та піклування від 22.08.2025 № 101-7646 та вважають, що саме такий графік буде сприяти забезпеченню найкращих інтересів дитини. Суд погоджується з висновком Дарницької районної в місті Києві державної адміністрації як органу опіки та піклування від 22.08.2025 № 101-7646, в якому визначено графік спілкування [PERSON] у спілкуванні з онукою [PERSON] , [INFO] , оскільки такий графік має перехідний період, під час якого зустрічі будуть відбуватися у присутності матері дитини, що значно зменшить виникнення стресових ситуацій у малолітньої дитини під час перших зустрічей з бабою та спілкуванні з нею, сприятиме подальшому налагодженню довірливих відносин між бабою та онукою, формуванню поступової емоційної прив`язаності онуки до баби, а також буде сприяти забезпеченню найкращих інтересів дитини. Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Оскільки позовну заяву суд задовольняє, з відповідачки на користь позивачки підлягає стягненню судовий збір у розмірі 1 211,20 грн.

Outcome: approved