Jurisdiction: civil
Date: 2025-12-07 00:00:00

\~ \~ \~ \~25.11.2025 позивач АТ «Універсал Банк» звернулося до суду з зазначеним позовом. В обґрунтування своїх позовних вимог позивач посилається на те, що 17.09.2021 [PERSON] звернувся до банку з метою отримання банківських послуг, у зв`язку з чим підписав анкету-заяву до договору про надання банківських послуг та запевнення клієнта до договору про надання банківських послуг. На підставі укладеного договору відповідач отримав кредит у вигляді встановленого кредитного ліміту на поточний рахунок, спеціальним платіжним засобом якого є платіжна картка. Банком взяті на себе зобов`язання виконані у повному обсязі, надано відповідачу грошові кошти, в свою чергу відповідач не виконала взяті на себе зобов`язання, не повернула кредит та відсотки. У зв`язку з чим позивач просить задовольнити позов, стягнути заборгованість та понесені судові витрати. Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 25.11.2026 вказану справу передано в провадження суду [PERSON] . За правилами\~ч.\~6\~ст.\~187\~ЦПК України\~-\~у разі якщо відповідачем у позовній заяві вказана фізична особа, яка не є суб`єктом підприємницької діяльності, суд не пізніше двох днів з дня надходження позовної заяви до суду звертається до відповідного органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) такої фізичної особи. Судом направлено запит. 26.11.2025 ухвалою Шевченківського районного суду м. Харкова відкрито провадження у справі, призначено судове засідання. Разом з позовною заявою представником позивача подане клопотання про розгляд справи за відсутності позивача, у якій також зазначено, що проти ухвалення заочного рішення сторона позивача не заперечує. Відповідач\~ у судове засідання не з`явився, про день та час слухання справи був повідомлений належним чином, про причини неявки суду не сповістив. За правилами ч. 11 ст. 128 ЦПК України відповідач, зареєстроване місце проживання (перебування), місцезнаходження чи місце роботи якого невідоме, викликається до суду через оголошення на офіційному вебсайті судової влади України, яке повинно бути розміщене не пізніше ніж за десять днів. З опублікуванням оголошення про виклик особа вважається повідомленою про дату, час і місце розгляду справи. З урахуванням того, що зареєстроване місце проживання (перебування), місцезнаходження чи місце роботи [PERSON] невідоме, судом здійснено виклик останнього через оголошення на офіційному вебсайті судової влади України, отже відповідач вважається належним чином повідомлений про дату, час і місце розгляду справи. Суд вважає, що підстав для відкладення розгляду справи немає, оскільки наявних у справі матеріалів достатньо для розгляду справи та ухвалення рішення, адже основною умовою відкладення розгляду справи є не відсутність у судовому засіданні учасників справи, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні. За таких обставин, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності відповідачів, на підставі наявних у справі письмових доказів, та за згодою позивача ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що не суперечить положенням ст.280 ЦПК України. Суд, перевіривши матеріали справи, приходить до наступного. Приписами ст. ст. 12, 81 ЦПК України встановлено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Всі подані позивачем докази зберігаються в матеріалах справи у електронному вигляді. Судом встановлено, що 17.09.2021 [PERSON] звернувся до АТ «Універсал Банк» та підписав анкету заяву до договору про надання банківських послуг. Вказаною анкетою-заявою [PERSON] просив відкрити поточний рахунок в АТ «УніверсалБанк» у гривні на його ім`я, встановити кредитний ліміт на суму, зазначену у мобільному застосунку. Вказаною анкетою заявою між сторонами погоджено умови кредитування, зокрема відсоткову ставку у разі виходу з пільгового періоду на кредит буде нараховуватися відсоткова ставка 3,2% на місяць (п. 2 анкети заяви). Окрім того, [PERSON] заповнив та підписав запевнення клієнта до договору про надання банківських послуг, вказаним запевненням [PERSON] підтвердив отримання примірника договору у мобільному застосунку, ознайомлення та згоду з умовами договору, укладення договору, надав зобов`язання виконувати договір. Відповідно до копії паспорту [PERSON] змінив прізвище на [PERSON] . Випискою за\~договором за\~період 17.09.2021\~по 05.10.2025 підтверджується, що [PERSON] отримав грошові кошти від банку, якими активно користувався. Окрім того, з вказаної виписки та розрахунку заборгованості вбачається, що заборгованість перед позивачем становить 51665,98 грн. Відповідно до частин першої, другої\~статті 207 Цивільного кодексу України\~(надалі\~ЦК України) правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). За змістом статей\~626,\~628 ЦК України\~договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Частиною першою\~статті 638 ЦК України\~встановлено, що істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. У\~статті 526 ЦК України\~передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього\~Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Відповідно до частини першої\~статті 1054 ЦК України\~за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти (частина перша\~статті 1048 ЦК України). Як встановлено в судовому засіданні позивач АТ «Універсал Банк» виконав свої зобов`язання, надавши відповідачу [PERSON] кредитні кошти, в свою чергу відповідач взятих зобов`язань не виконав та вчасно не повернув банку грошові кошти. Частиною другою\~статті 1054 ЦК України\~встановлено, що до відносин за кредитним договором застосовуються положення параграфа 1 цієї глави, якщо інше не встановлено цим параграфом і не випливає із суті кредитного договору. Кредитний договір укладається у письмовій формі. Кредитний договір, укладений з недодержанням письмової форми, є нікчемним (стаття 1055 ЦК України). Згідно із частиною першою\~статті 633 ЦК України\~публічним є договір, в якому одна сторона - підприємець взяла на себе обов`язок здійснювати продаж товарів, виконання робіт або надання послуг кожному, хто до неї звернеться (роздрібна торгівля, перевезення транспортом загального користування, послуги зв`язку, медичне, готельне, банківське обслуговування тощо). Умови публічного договору встановлюються однаковими для всіх споживачів, крім тих, кому за законом надані відповідні пільги. За змістом\~статті 634 цього Кодексу\~договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору. У переважній більшості випадків застосування конструкції договору приєднання його умови розроблює підприємець. Оскільки умови договорів приєднання розробляються банком, тому повинні бути зрозумілі усім споживачам і доведені до їх відома, у зв`язку із чим банк має підтвердити, що на час укладення відповідного договору діяли саме ці умови, а не інші. Тому з огляду на зміст статей\~633,\~634 ЦК України\~можна вважати, що другий контрагент (споживач послуг банку) лише приєднується до тих умов, з якими він ознайомлений. При звернені до суду позивач зазначає, що у відповідача наявна заборгованість тільки за тіло кредитом, проте з розрахунку заборгованості та виписки вбачається, що позивачем здійснені також нарахування відсотків. Суд зазначає, що нарахування відсотків позивачем було здійснено з дотриманням норм закону, оскільки відсотки були погоджені при укладені договору. Згідно зі статтею 1049 ЦК України позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками. ст. 610 ЦК України передбачає, що порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання), тобто ухиляючись від сплати заборгованості за кредитом, відповідач порушує зобов`язання за даним договором. Відповідно до\~ст. 526 ЦК України, зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього\~Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. З урахуванням досліджених доказів у справі, а саме розрахунку заборгованості, виписки за договором, якою підтверджується отримання [PERSON] грошових коштів та використання коштів, а також погоджених умов щодо нарахування відсотків, суд приходить до висновку про задоволення позовних вимог. Що стосується заявленої вимоги про стягнення з [PERSON] пені у розмірі 52,60 грн. 17.03.2022\~набрав чинності\~ЗУ «Про\~внесення змін\~до Податкового\~кодексу України\~та інших\~законодавчих актів\~України щодо\~дії норм\~на період\~дії воєнного\~стану»,\~яким розділ\~"Прикінцеві\~та перехідні\~положення"\~ЦК України\~ \~доповнено,\~зокрема,\~пунктом 18\~ \~такого змісту: "18. У період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування у разі прострочення позичальником виконання грошового зобов`язання за договором, відповідно до якого позичальнику було надано кредит (позику) банком або іншим кредитодавцем (позикодавцем), позичальник звільняється від відповідальності, визначеної статтею 625 цього Кодексу, а також від обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за таке прострочення. Установити, що неустойка (штраф, пеня) та інші платежі, сплата яких передбачена відповідними договорами, нараховані включно з 24 лютого 2022 року за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) за такими договорами, підлягають списанню кредитодавцем (позикодавцем). Загальновідомим є факт того, що відповідно до Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» №64/2022 від 24.02.2022 у зв`язку із військовою агресією Російської Федерації проти України в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, який діє до теперішнього часу. З наданого позивачем розрахунку заборгованості вбачається, що пеню нараховано за період з 02.06.2025 по 05.10.2025, тобто у період дії в Україні воєнного стану, у зв`язку з чим позовні вимоги в частині стягнення пені у розмірі 52,60 грн не підлягають задоволенню. Згідно з ч. 1\~ст. 141 ЦПК України\~судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. При звернені до суду позивачем заявлено вимоги про стягнення 51665,98 грн (100%), судом позовні вимоги задоволено частково на суму 51\~613,38 грн (99,9%), отже судовий збір підлягає стягненню у розмірі 99,9% від сплаченої суми, що становить 2420 грн (2422,40 грн *99,9%). На підставі викладеного,

Outcome: partial