Jurisdiction: civil
Date: 2025-12-02 00:00:00

Позивачі [PERSON] , [PERSON] звернувся до Октябрського районного суду м. Полтави із позовною заявою до відповідачів [PERSON] , [PERSON] , третя особа Служба у справах дітей виконавчого комітету Шевченківської районної в м. Полтаві ради, про усунення перешкод у спілкуванні з дитиною, визначення способу участі бабусі та дідуся у вихованні внука. Позовні вимоги обґрунтовують тим, що їхній син [PERSON] одружився з [PERSON] відповідачами по справі, від шлюбу у них народився син [PERSON] , [INFO] , їхній онук. З моменту одруження їхнього сина відносини між ними та невісткою були дуже хорошими, дружніми. Всіляко допомагали чим було потрібно. Перед народженням дитини позивачка проживала разом з сином та невісткою аби допомагати по господарству. Після народження онука [PERSON] , відносини між позивачами та відповідачами стали незрозумілими. Маючи велике бажання бачити онука вони постійно телефонували до сина та невістки, шукали порозуміння з цього приводу з батьками невістки, їхали до відповідачів додому, намагаючись зрозуміти що сталося та як далі спілкуватися з дитиною. Не вбачаючи іншої можливості здійснювати свої права бабусі та дідуся, вони зверталися до різних установ, що допомогло їм у тимчасовому спілкуванні з онуком, востаннє особисто спілкувалися 01 жовтня 2022 року. Вони телефонували батькам [PERSON] , щоб домовитись про спілкування з онуком, але відповідачі ігнорували дзвінки. Вони відправляли подарунки та гроші на свята, іноді їх невістка відповідала повідомленнями з подякою. Їх цікавить здоров`я онука, його розвиток, виховання, вони бажають, щоб онук [PERSON] знав свою родину. У них позитивні характеристики, вони за медичною допомогою до нарколога та психіатра не зверталися, на обліку не перебувають. Вони добре виховували своїх дітей, про що додають висловлену їм письмову подяку за виховання їхнього молодшого сина від імені студентського самоврядування та викладацького колективу Полтавського національного технічного університету імені Юрія Кондратюка. Враховуючи вищевикладене, вони просять усунути перешкоди у спілкуванні з онуком та визначити способи участі бабусі [PERSON] та дідуся [PERSON] , у вихованні та спілкуванні із онуком [PERSON] , [INFO] , дотримуючись режиму харчування, розвитку, відпочинку та стану його здоров`я, в наступному порядку: 1)Спілкування з онуком особисто засобами телефонного та електронного зв`язку, що не передбачають безпосереднього фізичного спілкування між бабусею [PERSON] , дідусем [PERSON] та онуком [PERSON] один раз на тиждень в суботу чи неділю в присутності одного з батьків; 2)Мати дні побачень з онуком [PERSON] в треті вихідні дні місяця в лютому, квітні, серпні та в перші вихідні дні місяця в жовтні, грудні (протягом трьох годин) в місті Полтава за узгодженою з батьками дитини програмою дозвілля; 3)Перебування онука [PERSON] за місцем проживання бабусі та дідуся за адресою: [ADDRESS] , 7 (сім) днів в першій половині липня місяця кожного року. Відповідачі [PERSON] та [PERSON] та направила до суду письмові пояснення, зазначивши, що предмет спору відсутній, оскільки позивачами не надані докази на підтвердження відсутності згоди або чинення певних перешкод у спілкуванні і вихованні онука. Дійсно 06.02.2019 року між нею та [PERSON] (відповідачем 1 по справі) укладено шлюб. У шлюбі у них народився син [PERSON] , [INFO] (якому на даний час 6 років). Все їхнє подружнє життя, вона вважає, склалося добре. До заміжжя вона бачила позивачів один раз, тож стосунки були більш нейтральними. Але в подальшому виникли непорозуміння, оскільки позивачі занадто наполегливо та нав`язливо пропонували свою опіку та допомогу. Вони образились, що їх не запрошують на святкування і на визначні дати. Це й призвело до конфлікту, який триває до сих пір. Не дивлячись на вище викладене вони - відповідачі жодного разу не відмовляли у спілкуванні позивачів з онуком, а навпаки впускали на побачення до власного житла. Чоловік з ними не спілкувався, щоб попередити будь-які конфлікти. Не дивлячись на те, що позивачі мали змогу спілкуватися з онуком, вони не перестали переслідувати та морально тиснути на них, шантажували судами і її батьків, створити чоловіку своєму сину, проблеми на її роботі. ЇЇ, як мати, хвилює можливий негативний вплив на їхнього сина, бо при їхніх зустрічах позивачка вголос з сумнівом запитувала чи це їхня рідна дитина (в присутності [PERSON] ), їм постійно здавалося, що онук відстає у розумовому розвитку, млявий, не сидів має порушення координації. Позивачі, як виявилося, намагалися дізнатися про це в лікарні, але отримали відмову. Ще раз наголошує, що вони у зустрічах з онуком не відмовляли, але останні три роки позивачі перестали відвідувати онука, перестали приїжджати. А восени вони дізналися про судовий позов. Вона просить закрити провадження у справі у зв`язку з відсутністю предмету спору, в іншому випадку у задоволенні позовних вимог відмовити в повному обсязі. У разі прийняття рішення про задоволення позовних вимог врахувати, що участь дідуся та бабусі у вихованні онука в способах зазначених у пункті 1, 2, 3 позовних вимог, можлива виключно за згодою, бажанням та задовільного стану здоров`я дитини в присутності одного із батьків або іншої особи визначеною батьками. Ухвалою Октябрського районного суду м. Полтави відкрито провадження у вказаній цивільній справі, постановлено проводити розгляд справу у порядку загального позовного провадження, призначено підготовче судове засідання. Ухвалою Октябрського районного суду м. Полтави від 15 жовтня 2024 року у цивільній справі за вказаним позовом закрито підготовче провадження, справу призначено до розгляду по суті. 28 квітня 2025 року, згідно Закону України «Про внесення змін до Закону України «Про судоустрій і статус суддів" щодо зміни найменувань місцевих загальних судів», назву Октябрського районного суду м. Полтави було змінено на «Шевченківський районний суд міста Полтави». У судовому засіданні позивачі [PERSON] , [PERSON] просили позов задовольнити, щодо відкладення справи на іншу дату, у зв`язку з неявкою відповідачів, заперечували. Відповідачі та їх представник адвокат Павлюк І.О. у судове засідання не з`явилися. Адвокат направив до суду заяву, у якій просив розгляд справи перенести на іншу дату, з причин зайнятості в іншому судовому процесі. Суд, дослідивши заяву, за відсутності доказів прийняття участі адвокатом в іншому судовому процесі, тим більше за попередньою датою її призначення, дійшов висновку про її необґрунтованість і можливість вирішення справи за наданими сторонами доказами та висловленими доводами в поясненнях. Третя особа про дату та розгляд справи повідомлена належним чином, будучі користувачем електронного кабінету, заяв, клопотань не надсилала. Заслухавши позивачів та дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступних висновків. Відповідно до ст.ст.12,13 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Статтею 81 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом. Відповідно до ст.76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Судом встановлено, що 05 серпня 1979 року позивачі [PERSON] та [PERSON] уклали шлюб, що підтверджується копією свідоцтва про шлюб серії [NUMBER] , виданого Сенчанською сільською радою Лохвицького району Полтавської області, 05.08.1979 року, про що у книзі реєстрації актів про укладення шлюбу зроблено запис за № 30. [INFO] у позивачів народився син [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про народження серії [NUMBER] , виданого Сенчанською сільською радою Лохвицького району Полтавської області. У подальшому, їхній син [PERSON] одружився з [PERSON] і від шлюбу [INFO] у них народився син [PERSON] . Тобто, наданим доказами підтверджується, що позивачі [PERSON] та [PERSON] є рідними бабусею та дідусем [PERSON] , [INFO] . Відповідно до ч.8 ст.7 Сімейного Кодексу України - Регулювання сімейних відносин має здійснюватися з максимально можливим урахуванням\~інтересів дитини. В ч.1 ст.257 СК України закріплено, що [PERSON] , дід, прабаба, прадід мають право спілкуватися зі своїми внуками, правнуками, брати участь у їх вихованні. Батьки чи інші особи, з якими проживає дитина, не мають права перешкоджати у здійсненні бабою, дідом, прабабою, прадідом своїх прав щодо виховання внуків, правнуків.\~Якщо такі перешкоди чиняться, баба, дід, прабаба, прадід мають право на звернення до суду з позовом про їх усунення, про що закріплено в ч.2 ст.257 СК України. Тлумачення статті 257 СК України свідчить, що законодавець визначив механізм здійснення права баби та діда, прабаби, прадіда на виховання внуків і правнуків, який проявляється в: (а) покладенні обов`язку на батьків чи інших осіб, з якими проживає дитина не перешкоджати у здійсненні бабою, дідом, прабабою, прадідом своїх прав щодо виховання внуків, правнуків; (б) закріпленні права баби діда, прабаби, прадіда у разі наявності перешкод у вихованні та спілкуванні із внуками, правнуками на звернення до суду з позовом про їх усунення. Спори щодо участі баби, діда, прабаби, брата, сестри, мачухи, вітчима у вихованні дитини вирішується судом відповідно до статті 159 цього Кодексу (стаття 263 СК України). Тлумачення статті 159 СК України свідчить, що позов про усунення перешкод у вихованні дитини і спілкуванні з нею - є позовом про заборону поведінки особи, яка чинить перешкоди іншій особі у здійсненні нею свого права. Відповідями виконавчого комітету Шевченківської районної в м. Полтаві ради №К02.1-16/416 від 03.04.2019 року, №К02.1-16/1475 від 25.09.2019 року, №1627 від 25.10.2019 року, підтверджується, що позивачі бажали дізнатися про стан здоров`я внука. В Відповіді виконавчого комітету Шевченківської районної в м. Полтаві ради №К02.1-16/695 від 26.05.2021 року, зазначено про звернення позивачів зі скаргою щодо усунення перешкод спілкування з дитиною, які чинять на їх думку батьки [PERSON] та [PERSON] .. Враховуючі вказані докази, а також пояснення самих відповідачів, які не заперечують факт «конфлікту, який триває до сих пір», суд дійшов висновку про наявність створення позивачам з боку відповідачів перешкод у спілкуванні з їх онуком. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (частина четверта 263 ЦК України). У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 22 липня 2020 року в справі № 295/13297/18 (провадження № 61-8094св20) вказано, що: «законодавцем визначено механізм здійснення права баби та діда, прабаби, прадіда на виховання внуків і правнуків, який проявляється в: (а) покладенні обов`язку на батьків чи інших осіб, з якими проживає дитина не перешкоджати у здійсненні бабою, дідом, прабабою, прадідом своїх прав щодо виховання внуків, правнуків; (б) закріпленні права баби діда, прабаби, прадіда у разі наявності перешкод у вихованні та спілкуванні із внуками, правнуками на звернення до суду з позовом про їх усунення (частини друга, третя статті 257 СК України). Відповідно до статті 263 СК України спори щодо участі баби, діда, прабаби, прадіда, брата, сестри, мачухи, вітчима у вихованні дитини вирішується судом відповідно до статті 159 цього Кодексу. Виходячи з положень статті 159 СК України усунення перешкод у спілкуванні з дитиною та у її вихованні - є позовом про заборону поведінки особи, яка чинить перешкоди іншій особі у здійсненні нею свого права. Відповідно до частини другої статті 159 СК України суд визначає способи участі особи у вихованні дитини (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця його проживання тощо), місце та час їхнього спілкування». Відповідно до ч.1 ст.263 СК України, Спір щодо участі баби, діда, прабаби, прадіда, брата, сестри, мачухи, вітчима у вихованні дитини вирішується судом відповідно до\~статті 159\~цього Кодексу. Суд визначає способи участі особи у вихованні дитини (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця його проживання тощо), місце та час їхнього спілкування, згідно з ч.2 ст.159 СК України. Зі змісту довідки-характеристики селищного голови [PERSON] від 15.09.2023 року №01.3 06/541 на гр. [PERSON] характеризується позитивно. Згідно довідки № 13 від 04.03.2019 року, виданої лікарем наркологом Комунального некомерційного підприємства Лохвицька районна лікарня Лохвицької районної ради, [PERSON] , [INFO] за медичною допомогою до нарколога не зверталася. Згідно довідки від 04.03.2019 року, виданої лікарем психіатром Комунального некомерційного підприємства Лохвицька районна лікарня Лохвицької районної ради, [PERSON] , [INFO] , зверталася за медичною допомогою до психіатра. Суд вважає, що позивачкою [PERSON] у поданій до суду позовній заяві вказано факт, що не відповідає дійсності, а саме - про її звернення до лікаря-психіатра. Зі змісту довідки-характеристики селищного голови [PERSON] від 15.09.2023 року № 01.3 - 06/540 на гр. [PERSON] характеризується позитивно. Згідно довідки №14 від 04.03.2019 року, виданої лікарем наркологом Комунального некомерційного підприємства Лохвицька районна лікарня Лохвицької районної ради, [PERSON] , [INFO] за медичною допомогою до нарколога не звертався. Згідно довідки від 04.03.2019 року, виданої лікарем психіатром Комунального некомерційного підприємства Лохвицька районна лікарня Лохвицької районної ради, [PERSON] , [INFO] , за медичною допомогою до психіатра не звертався. Надані позивачами до суду копії банківських квитанцій, фотозображень позивачів разом з онуком та зображень дисплею мобільного телефону із фіксацією СМС-повідомлень, свідчать про наміри здійснення прямого спілкування з дитиною (онуком), з метою реалізації права дитини на спілкування з іншими членами сім`ї: дідом, бабою. У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 06 лютого 2019 року в справі № 607/13092/16-ц (провадження № 61-1713св17) зазначено, що: «будь-який сімейний спір стосовно дитини має вирішуватися з урахуванням та якнайкращим забезпеченням інтересів дитини. Відповідно до статті 257 СК України баба, дід, прабаба, прадід мають право спілкуватися зі своїми внуками, правнуками, брати участь у їх вихованні. Батьки чи інші особи, з якими проживає дитина, не мають права перешкоджати у здійсненні бабою, дідом, прабабою, прадідом своїх прав щодо виховання внуків, правнуків. Якщо такі перешкоди чиняться, баба, дід, прабаба, прадід мають право на звернення до суду з позовом про їх усунення. Відповідно до статті 263 СК України спір щодо участі баби та діда у вихованні дитини вирішується судом відповідно до статті 159 СК України. За змістом статті 159 СК України суд визначає способи участі одного з батьків у вихованні дитини (періодичні чи систематичні, побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця його проживання тощо), місце та час їхнього спілкування. В окремих випадках, якщо це викликано інтересами дитини, суд може обумовити побачення з дитиною присутністю іншої особи. В усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питанням соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини (частина перша статті 3 Конвенції про права дитини від 20 листопада 1989 року, яка ратифікована Україною 27 лютого 1991 року, дата набуття чинності для України 27 вересня 1991 року). Надаючи оцінку доказам а також враховуючи позиції відповідачів та бажання бабусі та дідуся спілкуватися з онуком, суд, при визначенні графіку побачень, віку дитини, постійного перебування з батьками та прив`язаності дитини до батьків, дійшов висновку про необхідність встановлення спілкування засобами телефонного зв`язку в суботу кожного тижня та днів побачення - треті вихідні дні кожного місяця протягом трьох годин в місті Полтава за узгодженою з батьками програмою дозвілля та за згодою, бажанням та задовільного стану здоров`я [PERSON] , [INFO] , в присутності одного з батьків або іншої особи визначеної батьками. Суд при ухваленні рішення враховує, що відносини між сторонами емоційно напружені, позивачка [PERSON] зверталася за медичною допомогою до лікаря-психіатра, що в сукупності дає підстави вважати, що в інтересах дитини\~недоцільно встановлювати\~«перебування онука\~ [PERSON] за\~місцем проживання\~бабусі та\~дідуся за\~адресою:\~ [ADDRESS] ,\~7\~(сім)\~днів в\~першій половині\~липня місяця\~кожного року»,\~тому в\~цій частині\~позовних вимог\~необхідно відмовити.\~ \~ \~ \~ \~ При\~прийнятті судом\~рішення думка\~малолітнього \~ [PERSON] [INFO] \~не бралася\~судом до\~уваги,\~оскільки через\~свій вік\~він дуже\~прив`язаний\~до батьків\~та залежний\~від їх\~впливу,\~що при\~наявності конфлікту\~між батьками\~та дідусем\~з бабусею,\~не зможе\~висловити свою\~об`єктивну,\~незалежну та\~неупереджену від\~батьків позицію.\~Разом з\~тим їх\~спілкування відповідає\~інтересам неповнолітніх,\~оскільки дасть\~можливість зберегти\~сімейний зв`язок. На підставі вищевикладеного, суд дійшов висновку про часткове задоволення позовних вимог. Суд вирішує питання про розподіл судових витрат на підставі частини першої\~статті 141 ЦПК України. Оскільки позов задоволено частково, суд вважає за необхідне стягнути з відповідачів на користь позивачів суму судового збору, пропорційно розміру задоволених позовних вимог у сумі 807,47 гривень з кожного. На підставі ст.ст.159,257,263 СК України, ст.ст.\~2,\~4,\~76,\~81,\~89,\~141,263-265,268 ЦПК України, суд

Outcome: partial