Jurisdiction: civil
Date: 2025-12-03 00:00:00

Заступник керівника\~\~Чуднівської окружної\~\~прокуратури Житомирської\~\~області в\~інтересах\~держави\~в особі\~Вільшанської\~сільської \~ради\~Житомирської\~області звернувся\~до\~суду\~з позовною\~заявою,\~в\~якій\~просить:\~визнати\~недійсним\~ договір\~купівлі-продажу\~земельної\~ділянки\~ з\~кадастровим \~номером\~1825887800:01:000:0669\~площею\~0,3561\~га,\~розташованої\~на \~території\~Вільшанської сільської\~ради,\~\~укладений 10.01.2023\~між [PERSON] \~та [PERSON] ,\~посвідчений\~приватним \~нотаріусом\~Житомирського \~районного\~нотаріального округу\~та \~зареєстрований\~за \~№47;\~визнати\~недійсним\~ договір\~купівлі-продажу\~земельної\~ділянки\~ з\~кадастровим \~номером\~1825887800:01:000:0668\~площею\~1,3515\~га,\~\~розташованої на\~\~території Вільшанської\~сільської ради,\~\~укладений 10.01.2023\~між [PERSON] \~та [PERSON] ,\~посвідчений\~приватним \~нотаріусом\~Житомирського \~районного\~нотаріального округу\~та \~зареєстрований\~за \~№46;\~скасувати\~державну \~реєстрацію\~прав\~ [PERSON] на\~земельну\~ділянку з кадастровим\~номером 1825887800:01:000:0669\~площею\~0,3561\~га,\~розташованої\~на \~території\~Вільшанської сільської\~ради,\~реєстраційний номер\~об`єкта нерухомого\~майна \~2673459018040;\~скасувати державну\~\~реєстрацію прав\~ [PERSON] \~на\~земельну ділянку з кадастровим номером 1825887800:01:000:0668\~площею 1,3515\~га,\~ розташованої на \~території Вільшанської сільської ради, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 2673463118040; визнати недійсним договір оренди земельної ділянки з кадастровим номером 1825887800:01:000:0669\~ площею 0,3561\~га,\~розташованої на \~території Вільшанської сільської ради,\~ укладений 10.03.2023 між [PERSON] та ФГ «Валіос», скасувати державну реєстрацію права оренди ФГ «Валіос» на земельну ділянку з кадастровим номером 1825887800:01:000:0669 площею 0,3561 га, розташовану на території Вільшанської сільської ради, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 2673459018040; визнати недійсним договір оренди земельної ділянки з кадастровим номером 1825887800:01:000:0668\~ площею 1,3515\~га,\~розташованої на \~території Вільшанської сільської ради,\~ укладений 10.03.2023 між [PERSON] та ФГ «Валіос», скасувати державну реєстрацію права оренди ФГ «Валіос» на земельну ділянку з кадастровим номером 1825887800:01:000:0668\~ площею 1,3515 га, розташовану на території Вільшанської сільської ради, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 2673463118040; стягнути з відповідачів судові витрати у сумі 24 224 грн. В обґрунтування\~позовних вимог\~прокурор зазначив,\~що постановою\~Житомирського апеляційного\~суду від\~23.11.2023\~задоволено апеляційну\~скаргу заступника\~керівника Чуднівської\~окружної прокуратури,\~скасовано рішення\~Чуднівського районного\~суду Житомирської\~області від\~25.10.2022\~у справі\~№294/1229/22\~та ухвалено\~нове,\~яким відмовлено\~у задоволенні\~позову [PERSON] \~до Вільшанської\~сільської ради\~про визнання\~права власності\~на земельні\~частки (паї)\~з кадастровими\~номерами 1825887800:01:000:0669\~площею 0,3561\~га та\~1825887800:01:000:0668\~площею 1,3515\~га,\~розташовані на\~території Вільшанської\~сільської ради.\~Разом з\~тим,\~15.12.2022\~ [PERSON] \~зареєстровано право\~власності на\~земельні ділянки\~в Державному\~реєстрі речових\~прав на\~нерухоме майно\~на підставі\~рішення Чуднівського районного суду Житомирської області від 25.10.2022, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 2673459018040 та 2673463118040 (на даний час скасоване). У подальшому, 10.01.2023 на підставі договорів купівлі-продажу, укладених між [PERSON] та [PERSON] , посвідчених приватним нотаріусом Житомирського районного нотаріального округу та зареєстрованих за №47 та №46, відчужено на користь останнього вищезазначені земельні ділянки. На даний час земельні ділянки сільськогосподарського призначення з кадастровими номерами 1825887800:01:000:0669 та 1825887800:01:000:0668 перебувають в оренді ФГ «Валіос» на підставі договороів оренди землі від 10.03.2023, укладених між [PERSON] та ФГ «Валіос». Реєстрація права приватної власності на земельні ділянки на підставі скасованого судового рішення та їх подальше відчуження на користь третіх осіб порушує інтереси держави в особі Вільшанської сільської ради, а тому наявні підстави для визнання недійсними укладених правочинів та державної реєстрації речових прав на спірні земельні ділянки. Ухвалою суду від 18.09.2025 у справі відкрито провадження за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання на 24.10.2025. Ухвалою суду від 24.10.2025 підготовче провадження закрито, справу призначеного до судового розгляду по суті на 04.12.2025. У судовому засіданні прокурор позовні вимоги підтримав в повному обсязі, просив задовольнити, надав пояснення, аналогічні викладеним у позовній заяві. Представник Вільшанської сільської ради Житомирської області в судове засідання не з`явився, однак 29.10.2025 через систему «Електронний суд» надійшла заява від голови сільської ради Мельника С.А. про розгляд справи на підставі наявних у суду матеріалів без участі представника Вільшанської сільської ради. Представник відповідача у судове засідання не з`явився. Про розгляд справи повідомлений належним чином, причину неявки суду не повідомив. Відповідач [PERSON] у судове засідання не з`явився, подав суду заяву про розгляд справи без його участі, в прийнятті рішення покладається на розсуд суду. Дослідивши матеріали справи, вислухавши пояснення учасників процесу, всебічно та повно з`ясувавши обставини справи, об`єктивно оцінивши у сукупності докази, які мають значення для розгляду справи, надавши їм оцінку, суд дійшов до наступних висновків. Щодо підстав для представництва прокурором інтересів держави у суді Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (ч. 1\~ст. 2 ЦПК України).\~ Кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів (ч.1\~ст. 4 ЦПК України).\~ Відповідно до частин 3 та 4 \~ст. 56 ЦПК України, у визначених\~законом\~випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами. Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені\~законом\~підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Відповідно до\~ст. 131-1 Конституції України\~в Україні діє прокуратура, яка здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, визначеному законом. Частиною 3\~ст. 23 Закону України "Про прокуратуру"\~передбачено, що прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у відсутності такого органу. Звертаючись до компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому\~ст. 23 Закону України "Про прокуратуру", прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення. Невжиття компетентним органом заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню тощо. Таким чином, прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого\~ст. 23 Закону України "Про прокуратуру", і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження судом підстав для представництва. Якщо прокурору відомі причини такого не звернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові. У даному випадку прокурор, звертаючись до суду із позовною заявою відповідно до вимог\~ст. 23 Закону України «Про прокуратуру»,\~ст.56 ЦПК України, обґрунтував наявність у нього підстав для представництва інтересів держави у суді, визначив, у чому полягає порушення інтересів держави, та визначив орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах, а саме Вільшанську сільську раду Житомирської області. Як зазначив прокурор, набуття [PERSON] та, у подальшому, [PERSON] права приватної власності на спірні земельні ділянки грубо порушує майнові права Вільшанської територіальної громади в особі органу місцевого самоврядування, за якою земельні ділянки закріплені на підставі закону. Як з`ясовано судом, предметом спору у цій справі є нерозподілені земельні частки (пай) із земель колективної власності колективного сільськогосподарського підприємства «Іскра», без визначення її меж в натурі. Частиною 1 ст. 3 Закону України «Про порядок виділення в натурі (на місцевості) земельних ділянок власникам земельних часток (паїв)» передбачено, що підставами для виділення земельних ділянок у натурі (на місцевості) власникам земельних часток (паїв) є рішення відповідної сільської, селищної, міської ради. Відповідно до частин 4 - 5 ст. 13 зазначеного закону, у разі якщо до 01.01.2028 власник невитребуваної земельної частки (паю) або його спадкоємець не оформив право власності на земельну ділянку, він вважається таким, що відмовився від одержання земельної ділянки. Така невитребувана земельна частка (пай) після формування її у земельну ділянку за рішенням відповідної сільської, селищної, міської ради (у разі необхідності формування) за заявою відповідної ради на підставі рішення суду передається у комунальну власність територіальної громади, на території якої вона розташована, у порядку визнання майна безхазяйним. Таким чином, саме Вільшанська сільська рада Житомирської області виступає розпорядником спірних земельних ділянок у виниклих правовідносинах в цій справі, і саме орган місцевого самоврядування набуває у власність земельну часку (пай) у випадку неоформлення прав на неї власником сертифіката чи його спадкоємцем. На підтвердження невжиття органом місцевого самоврядування заходів з метою самостійного звернення до суду прокурор надав повідомлення від 03.05.2024 та 25.12.2024, якими проінформовано Вільшанську сільську раду про виявлені факти неправомірного набуття права власності на земельні ділянки з кадастровими номерами 1825887800:01:000:0669 площею 0,3561 га та 1825887800:01:000:0668 площею 1,3515 га, та наявності підстав для вжиття сільською радою заходів реагування (а.с. 57-61). Листом від 06.01.2025 за №03-30/15 Вільшанська сільська рада повідомила, що у зв`язку із відсутністю коштів на сплату судових зборів не має змоги вжити відповідних заходів щодо пред`явлення позову про визнання недійсним договорів та скасування державної реєстрації (а.с. 62). 22.01.2025 заступник керівника Чуднівської окружної прокуратури Житомирської області направив Чуднівській міській раді лист-повідомлення, в якому повідомив сільську раду про намір здійснення прокурором представництва в суді законних інтересів держави в особі Чуднівської міської ради шляхом пред`явлення до Чуднівського районного суду позовної заяви про визнання недійсним договору дарування земельної ділянки, договору оренди земельної ділянки, скасування державної реєстрації права приватної власності та права оренди земельної ділянки (а.с. 69-73). Таким чином, враховуючи, що Вільшанська сільська рада упродовж тривалого часу (майже дев`ять місяців) з моменту виявлення порушень її інтересів не вжила в судовому порядку заходів для їх відновлення та неналежно здійснила свої повноваження з цього питання, суд дійшов висновку, що наявні підстави, визначені ч. 3 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», для пред`явлення цього позову прокурором в інтересах органу місцевого самоврядування. Щодо суті позовних вимог прокурора Як встановлено судом, рішенням Чуднівського районного суду Житомирської області від 25.10.2022 у справі №294/1229/22 визнано за [PERSON] право власності на земельні ділянки з кадастровими номерами 1825887800:01:000:0669 площею 0,3561 га та 1825887800:01:000:0668 площею 1,3515 га, розташовані на території Вільшанської сільської ради. У подальшому, постановою Житомирського апеляційного суду від 23.11.2023 рішення Чуднівського районного суду Житомирської області від 25.10.2022 скасовано та прийнято нове рішення, яким відмовлено у задоволенні позову [PERSON] . Як вбачається з зазначених судових рішень, право власності на земельні ділянки з кадастровими номерами 1825887800:01:000:0669 площею 0,3561 га та 1825887800:01:000:0668 площею 1,3515 га, які відносяться до категорії нерозподілених, набуто [PERSON] усупереч чинному законодавству, фактично констатувавши недобросовісність поведінки останньої, яка не мала правових підстав для звернення до суду з метою набуття права власності на спірні земельні ділянки. Згідно зі\~статтею 202\~Цивільного\~кодексу\~України (далі\~\~ЦК\~України) правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Загальні вимоги, додержання яких є необхідним для чинності правочину, визначені положеннями\~статті 203 ЦК України, а саме: зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам; особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності; волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі; правочин має вчинятися у формі, встановленій законом; правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним. Відповідно до ч.ч.1, 3\~ст. 215 ЦК України, підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п`ятою та шостою\~статті 203 цього Кодексу. Якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин може бути визнаний судом недійсним (оспорюваний правочин). Статтею 216 ЦК України визначено, що недійсний правочин не створює юридичних наслідків, крім тих, що пов`язані з його недійсністю. У разі недійсності правочину кожна із сторін зобов`язана повернути другій стороні у натурі все, що вона одержала на виконання цього правочину. Пунктом 5 Постанови Пленуму Верховного Суду України №9 від 06.11.2009 «Про судову практику розгляду цивільних справ про визнання правочинів недійсними» визначено, що відповідно до ст.ст. 215, 216 ЦК України, вимога про визнання оспорюваного правочину недійсним та про застосування наслідків його недійсності, а також вимога про застосування наслідків недійсності нікчемного правочину може бути заявлена як однією зі сторін правочину, так і іншою заінтересованою особою, права та законні інтереси якої порушено вчиненням правочину. Таким чином, оспорювати правочин може також особа (заінтересована особа), яка не була стороною правочину, на час розгляду справи судом не має права власності чи речового права на предмет правочину та/або не претендує на те, щоб майно в натурі було передано їй у володіння. Вимоги заінтересованої особи, яка в судовому порядку домагається визнання правочину недійсним (частина третя статті 215 ЦК України), спрямовані на приведення сторін недійсного правочину до того стану, який саме вони, сторони, мали до вчинення правочину. Зважаючи на те, що Вільшанська сільська рада Житомирської області в силу вимог ст. 13 Закону України «Про порядок виділення в натурі (на місцевості) земельних ділянок власникам земельних часток (паїв)» зможе набути право власності на спірні земельні ділянки (невитребувані паї) лише після 01.01.2028 при наявності певних умов, передбачених цією статтею, власний інтерес позивача полягає в тому, щоб предмет правочину перебував у первинному правовому становищі, оскільки від цього залежить подальша можливість законної реалізації позивачем своїх прав. З урахуванням наведеного, оскільки скасування рішення Чуднівського районного суду Житомирської області від 05.12.2022, на підставі якого [PERSON] неправомірно набула право власності на спірні земельні ділянки, усуває презумпцію правомірності укладених в подальшому нею оспорюваних правочинів щодо цієї нерухомості, тому всі права, набуті відповідачем за цими договорами, не можуть здійснюватись та породжувати будь-які правові наслідки. А отже, спірні правочини на даний час суперечить актам цивільного законодавства. Разом з тим, у матеріалах справи відсутні докази того, що у момент укладення спірного договору умисел хоча б однієї зі сторін цього договору в момент їх укладення був спрямований на порушення конституційних прав і свобод людини і громадянина, знищення, пошкодження майна територіальної громади, незаконне заволодіння ним, суперечність мети цього договору інтересам держави і суспільства. Обов`язок надати правову кваліфікацію відносинам сторін, виходячи із фактів, установлених під час розгляду справи, та визначити, яка правова норма підлягає застосуванню для вирішення спору, покладено саме на суд. Самостійне застосування судом для прийняття рішення саме тих норм матеріального права, предметом регулювання яких є відповідні правовідносини, не призводить до зміни предмета позову та/або обраного позивачем способу захисту. Зважаючи на викладене, суд вважає необґрунтованим застосування до спірних правовідносин вимог статті 228 ЦК України та відхиляє таке. За таких підстав, суд вважає за необхідне ухвалити рішення про задоволення позовних вимог прокурора про визнання недійсними правочинів, укладених відповідачем 15.12.2022 та 10.01.2023, предметом яких є спірні земельні ділянки, оскільки останні набуті у власність [PERSON] на підставі рішення суду, яке в подальшому скасоване, що є підставою для скасування державної реєстрації права власності на спірні земельні ділянки за нею, оскільки вона не являється власником та не мала правомочності розпоряджатись такими земельними ділянками. Вирішуючи вимогу позивача про скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, суд виходить з такого. За змістом\~статті 2 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень»\~державна реєстрація речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень (далі - державна реєстрація прав)\~- це офіційне визнання і підтвердження державою фактів набуття, зміни або припинення речових прав на нерухоме майно, обтяжень таких прав шляхом внесення відповідних відомостей до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно. Відповідно до пунктів 1, 2, 3 частини 3\~ст. 26 цього Закону, відомості про речові права, обтяження речових прав, внесені до Державного реєстру прав, не підлягають скасуванню та/або вилученню. У разі скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав на підставі судового рішення чи у випадку, передбаченому підпунктом «а» пункту 2 частини 6\~ст. 37 цього Закону, а також у разі визнання на підставі судового рішення недійсними чи скасування документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав, скасування на підставі судового рішення державної реєстрації прав, державний реєстратор чи посадова особа Міністерства юстиції України (у випадку, передбаченому підпунктом «а» пункту 2 частини 6\~ст. 37 цього Закону) проводить державну реєстрацію набуття, зміни чи припинення речових прав відповідно до цього\~Закону. Ухвалення судом рішення про скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав, визнання недійсними чи скасування документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав, а також скасування державної реєстрації прав допускається виключно з одночасним визнанням, зміною чи припиненням цим рішенням речових прав, обтяжень речових прав, зареєстрованих відповідно до законодавства (за наявності таких прав). Зміст наведених правових норм свідчить про те, що допускаються такі способи судового захисту порушених прав та інтересів особи: 1) судове рішення про скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав; 2) судове рішення про визнання недійсними чи скасування документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав; 3)\~судове рішення про скасування державної реєстрації прав. Наведене узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, яка викладена у постанові від 19.10.2022 у справі № 354/397/17. Таким чином, оскільки в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно наявні записи про право власності [PERSON] та право оренди ФГ «Валіос» на спірні земельні ділянки, що порушує законний інтерес позивача на користування та розпорядження зазначеними земельними ділянками, то ефективним способом захисту порушених прав позивача у цьому випадку є скасування рішень державного реєстратора про реєстрацію речових прав на земельну ділянку за відповідачами, що забезпечить реальне відновлення порушених прав. Судове рішення про задоволення таких позовних вимог є підставою для внесення до Державного реєстру запису про відсутність права. Відповідно до\~ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Встановивши, що судовий збір в розмірі 24 224 грн відповідає положенням\~Закону України «Про судовий збір», і позов прокурора до відповідачів [PERSON] та ФГ «Валіос» задоволено, з кожного з відповідачів на користь прокурора підлягає стягненню судовий збір у розмірі 12 112 грн. На підставі наведеного,

Outcome: approved