Jurisdiction: civil
Date: 2025-12-07 00:00:00

Представник ТОВ «ВІН ФІНАНС» Романенко М.Е. звернувся до суду з позовом до відповідача [PERSON] , у якому просить стягнути з відповідача на користь позивача збитки в якості відповідальності за несвоєчасне виконання рішення суду у справі №640/11733/14-ц у розмірі 52358,51 грн. та судовий збір у розмірі 2422,40 грн. На обгрунтування позовних вимог представник позивача посилається на наступне. Так, 01.10.2014 року Київським районним судом м. Харкова ухвалено рішення по справі №640/11733/14-ц, за яким вирішено стягнути з [PERSON] на користь Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» заборгованість за кредитним договором № 7529/11/07-А від 08.08.2007 р. у розмірі 169 674,40 грн. З моменту набрання рішенням законної сили вчинялись дії щодо примусового виконання рішення, але воно так і не було виконане в розумінні чинного законодавства. Таким чином, рішення Київського районного суду м. Харкова не виконувалось Відповідачем у період з 23.02.2019 року до 23.02.2022 року. Щодо належності права вимоги вказав, що 08.08.2007 між АКБ «УкрСиббанк» та [PERSON] було укладено кредитний договір № 7529/11/07-А. В подальшому, право вимоги первісним кредитором було відступлено до ПАТ «ДЕЛЬТА БАНК», який відступив своє право вимоги до ТОВ «ФК «Довіра та Гарантія» на підставі укладеного договору купівлі-продажу права вимоги № 1930/К від 18 вересня 2019 року. Даний факт також підтверджено в судовому порядку - 17.01.2023 року Київський районний суд м. Харкова постановив ухвалу по справі 640/11733/14-ц, якою, серед іншого, підтверджено перехід права вимоги за кредитним договором № 7529/11/07-А від 08.08.2007 до ТОВ «ФК «Довіра та Гарантія». Відповідно до укладених договорів станом на дату звернення до суду, Право вимоги за кредитним договором № 7529/11/07-А від 08.08.2007 належить ТОВ «ФК «Довіра та Гарантія». 25.07.2024 на загальних зборах учасників ТОВ «ФК «Довіра та Гарантія» (ЄДРПОУ 38750239) протоколом № 1706 було вирішено змінити найменування ТОВ «ФК «Довіра та Гарантія» на ТОВ «ВІН ФІНАНС» (ЄДРПОУ 38750239). Наказом № 55-к від 25.07.2024 на виконання Протоколу № 1706 від 25.07.2024 внесено зміни про перейменування до облікових та інших документів Товариства. Щодо розміру заборгованості зазначив, що рішення суду не виконувалось Відповідачем у період з 23.02.2019 року до 23.02.2022 року, тобто таке прострочення є триваючим правопорушенням і право на стягнення інфляційних втрат і 3% річних виникає з моменту порушення грошового зобов`язання до моменту його усунення. Оскільки внаслідок невиконання боржником грошового зобов`язання у кредитора виникає право на отримання сум, передбачених статтею 625 цього Кодексу, за увесь час прострочення, тобто таке прострочення є триваючим правопорушенням, то право на позов про стягнення інфляційних втрат і 3 % річних виникає за кожен місяць з моменту порушення грошового зобов`язання до моменту його усунення. Інфляційні витрати: Останній період (25/02/2019 - 23/02/2022) Індекс інфляції березень 2019 100,90; квітень 2019 101,00; травень 2019 100,70; червень 2019 99.50; липень 2019 99,40; серпень 2019 99,70; вересень 2019 100,70; жовтень 2019 100,70; листопад 2019 100,10; грудень 2019 99,80; січень 2020 100,20; лютий 2020 99,70; березень 2020 100,80 ; квітень 2020 100,80; травень 2020 100,30; червень 2020 100,20; липень 2020 99,40; серпень 2020 99,80; вересень 2020 100,50; жовтень 2020 101,00; листопад 2020 101; 30 грудень 2020 100,90; січень 2021 101,30; лютий 2021 101,00; березень 2021 101,70; квітень 2021 100,70; травень 2021 101,30; червень 2021 100,20; липень 2021 100,10; серпень 2021 99,80; вересень 2021 101,20; жовтень 2021 100,90; листопад 2021 100,80; грудень 2021 100,60; січень 2022 101,30; лютий 2022 101,60. Розрахунок здійснюється за формулою ІІС = ( ІІ1 : 100 ) x ( ІІ2 : 100 ) x ( ІІ3 : 100 ) x ... ( IIZ : 100 ) ІІ1 - індекс інфляції за перший місяць прострочення, ІК - індекс інфляції за останній місяць прострочення. Останній період ІІс (100,90 : 100) х (101,00 : 100) х (100,70 : 100) х (99,50 : 100) х (99,40 : 100) х (99,70 : 100) х (100,70 : 100) х (100,70 : 100) х (100,10 : 100) х (99,80 : 100) х (100,20 : 100) х (99,70 : 100) х (100,80 : 100) х (100,80 : 100) х (100,30 : 100) х (100,20 : 100) х (99,40 : 100) х (99,80 : 100) х (100,50 : 100) х (101,00 : 100) х (101,30 : 100) х (100,90 : 100) х (101,30 : 100) х (101,00 : 100) х (101,70 : 100) х (100,70 : 100) х (101,30 : 100) х (100,20 : 100) х (100,10 : 100) х (99,80 : 100) х (101,20 : 100) х (100,90 : 100) х (100,80 : 100) х (100,60 : 100) х (101,30 : 100) х (101,60 : 100) = 1.21866444 Інфляційне збільшення: 169674,40х 1.21866444 - 169674,40 = 37101,76 грн. 3% річних Розрахунок здійснюється за формулою: Сума санкції = С х 3 х Д : 365 : 100, де С - сума заборгованості, Д - кількість днів прострочення. Період прострочення грошового зобов`язання: Кількість днів у періоді Сума з 25/02/2019 до 31/12/2019 169674,40х 3 % х 310 : 365 : 100 310 4323,21 грн. з 01/01/2020 до 31/12/2020 169674,40х 3 % х 366 : 366 : 100 366 5090,23 грн. з 01/01/2021 до 23/02/2022 169674,40х 3 % х 419 : 365 : 100 419 5843,31 грн. Всього штрафних санкцій: 15256,75 грн. У зв`язку з чим, Позивачем було розраховано, виходячи із загальної суми заборгованості, 3% річних у розмірі 15256,75 грн. та інфляційні збитки у розмірі 37101,76 грн. (разом становить 52358,51 грн), що підлягають сплаті Відповідачем за прострочення виконання рішення суду. Щодо позовної давності зазначив, що враховуючи практику застосування норм права Верховним судом, в силу приписів, зокрема, ч. 6 ст. 13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», строк на звернення до суду із позовною заявою, який настав під час дії обмежень карантинного характеру, має бути продовженим, а отже заява про застосування строків позовної давності має бути визнаною як передчасна та в її задоволені має бути відмовлено. Крім цього, до об`єктивних причин звернення до суду із захистом своїх прав та інтересів, Позивачем виокремлюється також введення воєнного стану на території країни. Попри зазначену норму статті 26 Закону України «Про правовий режим воєнного стану», де зазначається, що скорочення чи прискорення будь-яких форм судочинства в умовах воєнного стану забороняється, існує низка рішень рекомендаційного характеру, які були видані Радою Суддів України. Зокрема, 2 березня 2022 року РСУ опублікувала рекомендації щодо роботи судів в умовах воєнного стану, де зазначила, що процесуальні строки по можливості продовжуються щонайменше до закінчення воєнного стану. Тому введення в Україні режиму воєнного стану 24 лютого 2022 року на підставі Указу Президента України від 24 лютого 2022 р. № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» та подальше продовження режиму воєнного стану є об`єктивною та поважною причиною пропуску процесуальних строків, встановлених законом та судом. Згідно розділу «Прикінцеві положення» ЦК України доповнено пунктом 19, за змістом якого, у період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану строки, визначені статтями 257-259, 362, 559, 681, 728, 786, 1293 цього Кодексу, продовжуються на строк його дії. Ухвалою Київського районного суду м.Харкова від 30.09.2025 відкрито спрощене позовне провадження у справі. У судове засідання представник позивача не з`явився, повідомлений належним чином про час і місце судового розгляду справи, 22.10.2025 через систему «Електронний суд» подав до суду заяву про розгляд справи без участі його представника, позовні вимоги підтримує у повному обсязі, проти заочного рішення не заперечує (а.с.28). Відповідач [PERSON] в судові засідання не з`явився, причину неявки суду не повідомив, повідомлявся належним чином про час і місце судового розгляду справи, клопотання про відкладення судового засідання до суду не надходило (а.с.26,31,34, 39). Відповідно до ч. 3 ст. 131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин. Таким чином, суд вважає, що відповідач [PERSON] не з`явився в судове засідання без поважних причин, причину неявки суду не повідомив, про час і місце судового засідання був повідомлений належним чином. Згідно ч. 4 ст. 223 ЦПК України, у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення). Відповідно до ч. 1 ст. 280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов, зокрема: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив. Зі згоди представника позивача, викладеної в заяві від 22.10.2025, суд ухвалює заочне рішення, при заочному розгляді справи, на підставі наявних у справі доказів, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України. Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступного. Згідно ст. 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Частиною 3 статті 129 Конституції України визначено основні засади судочинства, однією з яких, згідно пункту 3 вказаної статті, є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод всі судові процедури повинні бути справедливими. Згідно зі статтею 263 ЦПК України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Судом встановлено, що рішенням Київського районного суду м.Харкова від 01.10.2014 року у справі № 640/11733/14-ц позовні вимоги Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» - задоволено. Стягнуто з [PERSON] (ідентифікаційний номер [NUMBER] ) на користь Публічного Акціонерного товариства «Дельта Банк» (р/р [NUMBER] , МФО 380236, код ЄДРПОУ 34047020) за кредитним договором № 7529/11/07-А від 08.08.2007р., заборгованість станом на 16.06.2014р., що складає: тіло кредиту у розмірі 124733,48 грн., відсотки у розмірі 44940,92 грн., а всього у розмірі 169674 грн. 40 коп. /сто шістдесят дев`ять тисяч шістсот сімдесят чотири грн. 40 коп./. Стягнуто з [PERSON] на користь Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» » (р/р [NUMBER] , МФО 380236, код ЄДРПОУ 34047020) сплачений судовий збір у розмірі 1696 грн. 74 коп./одну тисячу шістсот дев`яносто шість грн. 74 коп. /. Рішення набрало законної сили 27.10.2014. Ухвалою Київського районного суду м.Харкова від 17.01.2023 заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «ДІДЖИ ФІНАНС» про заміну сторони виконавчого провадження, стягувач Публічне акціонерне товариство «Дельта Банк», боржник [PERSON] задоволено повністю. Замінено стягувача Публічне акціонерне товариство «Дельта Банк» його правонаступником Товариством з обмеженою відповідальністю «ДІДЖИ ФІНАНС» за виконавчим листом №640/11733/14-ц, виданим Київським районним судом міста Харкова на підставі заочного рішення Київського районного суду міста Харкова від 01 жовтня 2014 року про стягнення з [PERSON] на користь Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» за кредитним договором №7529/11/07-А від 08 серпня 2007 року заборгованості станом на 16 червня 2014 року, що складає: тіло кредиту у розмірі 124733,48 гривень, відсотки у розмірі 44940,92 гривень, а всього у розмірі 169674, Судом встановлено факт зміни найменування кредитора з ТОВ «ФК «Довіра та Гарантія» на ТОВ «ВІН ФІНАНС» 25.07.2024 року, що підтверджується Протоколом № 1706 загальних зборів учасників від 25.07.2024 р., Наказом № 55-к від 25.07.2024 р. та Випискою з ЄДР № 140801500422 від 26.07.2024 р. Відповідачем не було виконано рішення Київського районного суду м.Харкова від 01.10.2014 року у повному обсязі. Прострочення виконання грошового зобов`язання мало місце у період, за який заявлено вимогу, а саме з 23.02.2019 року до 23.02.2022 року, що не спростовано Відповідачем. Відповідно до ст. 526 ЦК України встановлено, що зобов`язання має виконуватись належним чином відповідно до умов договору. Як вбачається із ч 2 ст. 625 ЦК України, боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити борг з врахуванням встановленого індексу інфляції. Частиною 1 ст. 1048 ЦК України передбачено встановлення розміру процентів на рівні облікової ставки Національного банку в разі, якщо договором не встановлено розмір процентів від суми позики. Згідно зі ст. 1050 ЦК України позичальник зобов`язаний сплатити суму відповідно до ст. 625 цього кодексу, якщо ним несвоєчасно повернуто суму позики. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням установленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також 3% річних, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. У порушення зазначених норм закону та умов договору відповідач, зобов`язання за вказаним договором належним чином не виконав. Суд, вважає достовірним проведений позивачем розрахунок збитків в рахунок покриття рівня інфляції за невиконання рішення суду та три проценти річних з простроченої суми не отриманих процентів від суми позики. Статтею 89 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що відповідач не виконав рішення суду за вказаний період, що ним не спростовано, тому вважає, що позов обґрунтований та підлягає задоволенню в повному обсязі. Відповідно до ч.1 ст.141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Outcome: approved