Jurisdiction: civil
Date: 2025-12-02 00:00:00

28.07.2025 від ТОВ "ФК "Європейська агенція з повернення боргів" надійшла позовна заява до Богодухівського районного суду Харківської області до [PERSON] з наступними вимогами стягнути з відповідача на користь позивача заборгованість за кредитним договором № 8020910 від 24.04.2024 у розмірі 64 864 грн 50\~коп., що складається з: суми заборгованості за основною сумою боргу у розмірі 19\~700\~грн 00 коп., суми\~заборгованості за відсотками у розмірі 35 164 грн 50 коп., суми заборгованості за пенею та штрафами у розмірі 10 000 грн 00 коп.; стягнути з відповідача на користь позивача понесені судові витрати. На обґрунтування позовних вимог зазначено, що 24.06.2024 між ТОВ\~"АВЕНТУС УКРАЇНА" та [PERSON] укладено кредитний договір № 8020910, в електронній формі шляхом обміну електронними повідомленнями, з використанням інформаційно- телекомунікаційної системи, із застосуванням електронного підпису одноразовим ідентифікатором згідно Закону України "Про електронну комерцію". 28.03.2025 між ТОВ "АВЕНТУС УКРАЇНА" та ТОВ "ФК "Європейська агенція з повернення боргів" укладено договір факторингу № 28032025, відповідно до якого право вимоги до [PERSON] за кредитним договором № 8020910 від 24.06.2024 перейшло до ТОВ "ФК "Європейська агенція з повернення боргів" в сумі 64 864 грн 50 коп., з яких: 19\~700 грн 00 коп. - сума заборгованості за основною сумою боргу; 35 164 грн 50 коп. - сума заборгованості за відсотками; 10 000 грн 00 коп. - сума заборгованості за штрафами, пенею. Невиконання відповідачем умов кредитного договору стало підставою для пред`явлення в суді даного позову. Ухвалою Богодухівського районного суду Харківської області від 05.08.2025 матеріали цивільної справи направлено за територіальною підсудністю до Зміївського районного суду Харківської області. 15.09.2025 матеріали цивільної справи надійшли до суду. Ухвалою Зміївського районного суду Харківської області від 17.09.2025 прийнято позовну заяву та відкрито провадження у справі у порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням учасників справи, призначено справу до розгляду у відкритому судовому засіданні в залі суду на 17.10.2025. 16.10.2025 представник відповідача Гетьман О. М. надіслала заяву про ознайомлення з матеріалами справи. 17.10.2025 за заявою представника відповідача відкладено судовий розгляд на 03.12.2025. 04.11.2025 представник відповідача Гетьман О. М. подала заяву про часткове визнання позову, в якій зазначила, що відповідач визнає позовні вимоги частково та не заперечує проти стягнення заборгованості за кредитним договором у розмірі 11 075 грн 00 коп., які\~складають заборгованість за тілом кредиту з урахуванням сплачених сум. Крім того, відповідач вважає неправомірними нарахування штрафних санкцій, пені та відсотків за користування кредитом, оскільки від нарахування таких він як військовослужбовець на період дії особливого періоду звільнений (а. с. 68-77). 28.11.2025\~представника\~позивача\~Миколаєнко\~В.\~М.\~надіслала\~додаткові пояснення, в\~яких\~спростувала доводи викладені в заяві представника відповідача від\~04.11.2025, просила задовольнити позовні вимоги в повному обсязі\~(а.\~с.\~79-89). 03.12.2025 належним чином повідомлені учасники справи в судове засідання не з`явилися повторно. Представник позивача Миколаєнко В. М. у додаткових поясненнях просила провести розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги підтримала. Представник відповідача Гетьман О. М. подала до суду заяву, в якій просила проводити судовий розгляд справи за її відсутності та за відсутності відповідача, з\~урахуванням доводів та доказів викладених в заяві про часткове визнання позову. Відповідно до ч. 3 ст. 211 ЦПК України неявка учасників справи не перешкоджає розгляду справи на підставі наявних у суду матеріалів. Зважаючи на те, що всі особи, які беруть участь у справі, в судове засідання не з`явилися, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. Дослідивши доводи заяв по суті спору, письмові докази, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок наявних у справі доказів у їх сукупності, суд дійшов наступного: Частинами 1, 3 статті 13 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності. Відповідно до статей 76-81 Цивільного процесуального кодексу України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування. Суд не бере до уваги докази, що одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Повноваження ТОВ "АВЕНТУС УКРАЇНА" щодо надання послуг кредитування підтверджуються Свідоцтвом про реєстрацію фінансової установи, випискою з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, статутом товариства (а. с. 36-43). Даними копій договору про надання споживчого кредиту № 8020910 від 24.06.2024, таблицями обчислення загальної вартості кредиту для споживача та реальної річної ставки за договором про споживчий кредит, паспортами споживчого кредиту від ТОВ "АВЕНТУС УКРАЇНА", додаткової угоди від 25.06.2024 до Договору №8020910 про надання споживчого кредиту від 24.06.2024, листів директора ТОВ "ПЕЙТЕК" № 20250331-6.1 від 31.03.2025, підтверджується, що 24.06.2024 між ТОВ "АВЕНТУС УКРАЇНА" та [PERSON] було укладено договір, за умовами якого [PERSON] отримав кредит у загальному розмірі 25 000 грн 00 коп., на строк 360 днів, загальні витрати за кредитом у розмірі 107 925 грн 00 коп., орієнтована загальна вартість кредиту для позичальника за весь строк користування кредитом у розмірі 127 925 грн 00 коп., орієнтована реальна річна процентна ставка - 9 107,22% річних. (а. с. 6-23). Право вимоги ТОВ "Фінансова компанія "Європейська агенція з повернення боргів" до [PERSON] щодо повернення заборгованості за договором про надання споживчого кредиту № 8020910 від 24.06.2024, підтверджується договором факторингу № 28032025 укладеним 28.03.2025 між ТОВ "ФК "Європейська агенція з повернення боргів" та ТОВ\~"АВЕНТУС УКРАЇНА", а також актом прийому-передачі Реєстру Боржників від 28.03.2025, платіжною інструкцією в національній валюті № 684 від 01.04.2025, реєстру боржників № 1 від 28.03.2025 (а. с. 24-29). З картки обліку Договору (розрахунок заборгованості) за договором № 8020910 від 24.06.2024, реєстру боржників № 1 від 28.03.2025, вбачається що за відповідачем [PERSON] наявна заборгованість у розмірі 64 864 грн 50 коп., з яких: 19 700 грн 00 коп. - сума заборгованості за основною сумою боргу; 35 164 грн 50 коп. - сума заборгованості за відсотками; 10 000 грн 00 коп. - сума заборгованості за штрафами (а. с. 29, 30-32). Крім того, з картки обліку Договору (розрахунок заборгованості) за договором №\~8020910 від 24.06.2024 ТОВ "АВЕНТУС УКРАЇНА", вбачається що відповідач [PERSON] сплатив 8 925\~грн 00 коп. на погашення заборгованості з яких: 300\~грн\~00\~коп. - тіло кредиту; 8 625\~грн 00 коп. - відсотки (а. с. 30-32). У відповідності з частиною 1 статті 1054 Цивільного кодексу України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. Частиною 1 статті 1056-1 Цивільного кодексу України передбачено, що розмір процентів та порядок їх сплати за договором визначаються в договорі залежно від кредитного ризику, наданого забезпечення, попиту і пропозицій, які склалися на кредитному ринку, строку користування кредитом, розміру облікової ставки та інших факторів. Відповідно до статті 526 Цивільного кодексу України, зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Згідно із частиною 1 статті 530 Цивільного кодексу України, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Згідно статті 610 Цивільного кодексу України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Статтею 611 Цивільного кодексу України передбачено, що у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: 1)\~припинення зобов`язання внаслідок односторонньої відмови від зобов`язання, якщо це встановлено договором або законом, або розірвання договору; 2) зміна умов зобов`язання; 3)\~сплата неустойки; 4) відшкодування збитків та моральної шкоди. За загальними правилами, що випливають з положень статей 11-14, 202, 509, 525, 526, 546, 549, 550, 610, 614, 622-625 Цивільного кодексу України, цивільні права та обов`язки, виникають, зокрема, з договорів, і повинні належно виконуватися; позичальник зобов`язаний повернути кредитору усе заборговане на умовах, передбачених договором і законом, а кредитор управі вимагати виконання порушеного зобов`язання, стягнення неустойки; особа здійснює свої права та виконує цивільні обов`язки у межах, наданих їй договором або актами цивільного законодавства, зобов`язана утримуватися від дій, які могли б порушити права інших осіб, зловживання правом не допускається; особа діє у цивільних відносинах вільно, на власний ризик і повинна діяти, в тому числі, вчиняючи правочин, добросовісно, розумно, передбачаючи наслідки. Позивачем надано докази виникнення між сторонами правовідносин у зв`язку укладанням 24.06.2024 між ТОВ\~"АВЕНТУС\~УКРАЇНА"\~та [PERSON] \~договору про\~надання споживчого\~кредиту №\~8020910\~та додаткової\~угоди до\~нього,та подальшим укладанням 28.03.2025 між ТОВ\~"АВЕНТУС УКРАЇНА" та ТОВ "Фінансова компанія "Європейська агенція з повернення боргів" договору факторингу № 28032025, у результаті чого ТОВ\~"Фінансова компанія "Європейська агенція з повернення боргів" набуло право вимоги від [PERSON] за укладеним договору про надання\~споживчого кредиту\~№\~8020910\~від 24.06.2024\~та додаткової\~угоди до\~нього,та наявності з боку відповідача невиконаних зобов`язань за цим договором. Одним із видів порушення зобов`язання є прострочення - невиконання зобов`язання в обумовлений сторонами строк. Правові наслідки порушення грошового зобов`язання боржником визначені у статтях 1050, 625 ЦК України, які передбачають відповідальність боржника та зобов`язують його сплатити суму боргу кредитору. При цьому право кредитодавця нараховувати передбачені договором проценти за користування кредитом і комісії припиняється після спливу визначеного цим договором строку кредитування чи у разі пред`явлення до позичальника вимоги згідно з частиною 2 статті 1050 ЦК України. Перевіривши розрахунок заборгованості, суд дійшов висновку, що нарахування відсотків здійснювалось в межах строку дії кредитного договору, докази протилежного матеріали справи не містять. При цьому у підписаному відповідачем договорі та додатковій угоді до нього викладено інформацію про тип кредиту, строк кредитування, спосіб та строк надання кредиту, процентну ставку, платежі за додаткові та супутні послуги, загальні витрати за кредитом, орієнтовну загальну вартість кредиту для споживача за весь строк користування кредитом, реальну річну процентну ставку. Вказане вище свідчить, що сторони беззаперечно погодили умови кредитного договору щодо розміру відсотків за користування кредитними коштами. Таким чином, суми складових заборгованості, які просить стягнути позивач з відповідача нараховані в межах та у сумах погоджених умовами кредитного договору. Щодо посилань відповідача на неправомірність нарахування відсотків під час дії особливого періоду, оскільки він відноситься до категорії осіб, які мають пільги, встановлені частиною 15 статті 14 Закону України "Про військовий і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей", суд зазначає наступне. Відповідно до частини 15 статті 14 Закону України "Про соціальний і правовий захист військовослужбовців і членів їх сімей", в редакції чинній на дату укладення кредитного договору, військовослужбовцям які були призвані на військову службу за призовом під час мобілізації, на особливий період або на військову службу за призовом осіб із числа резервістів в особливий період на весь час їх призову, а також їх дружинам (чоловікам), а також іншим військовослужбовцям, під час дії особливого періоду, які брали або беруть участь у захисті незалежності, суверенітету та територіальної цілісності України і брали безпосередню участь в антитерористичній операції, забезпеченні її проведення, перебуваючи безпосередньо в районах антитерористичної операції у період її проведення, у здійсненні заходів із забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії Російської Федерації в Донецькій та Луганській областях, забезпеченні їх здійснення, перебуваючи безпосередньо в районах та у період здійснення зазначених заходів, у заходах, необхідних для забезпечення оборони України, захисту безпеки населення та інтересів держави у зв`язку із збройною агресією Російської Федерації проти України, їх дружинам (чоловікам) - штрафні санкції, пеня за невиконання зобов`язань перед підприємствами, установами і організаціями усіх форм власності, у тому числі банками, та фізичними особами, а також проценти за користування кредитом не нараховуються, крім кредитних договорів щодо придбання майна, яке віднесено чи буде віднесено до об`єктів житлового фонду (жилого будинку, квартири, майбутнього об`єкта нерухомості, об`єкта незавершеного житлового будівництва, майнових прав на них), та/або автомобіля. Відповідно до пункту 10 частини 1 статті 1 Закону України "Про оборону України" особливий період - період, що настає з моменту оголошення рішення про мобілізацію (крім цільової) або доведення його до виконавців стосовно прихованої мобілізації чи з моменту введення воєнного стану в Україні або в окремих її місцевостях та охоплює час мобілізації, воєнний час і частково відбудовний період після закінчення воєнних дій. Статтею 1 Закону України "Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію" визначено, що мобілізація - комплекс заходів, здійснюваних з метою планомірного переведення національної економіки, діяльності органів державної влади, інших державних органів, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ і організацій на функціонування в умовах особливого періоду, а Збройних Сил України, інших військових формувань, Оперативно-рятувальної служби цивільного захисту - на організацію і штати воєнного часу. Мобілізація може бути загальною або частковою та проводиться відкрито чи приховано. Особливий період - це період функціонування національної економіки, органів державної влади, інших державних органів, органів місцевого самоврядування, Збройних Сил України, інших військових формувань, сил цивільного захисту, підприємств, установ і організацій, а також виконання громадянами України свого конституційного обов`язку щодо захисту Вітчизни, незалежності та територіальної цілісності України, який настає з моменту оголошення рішення про мобілізацію (крім цільової) або доведення його до виконавців стосовно прихованої мобілізації чи з моменту введення воєнного стану в Україні або в окремих її місцевостях та охоплює час мобілізації, воєнний час і частково відбудовний період після закінчення воєнних дій. Таким чином, особливий період настає з моменту оголошення рішення про мобілізацію та охоплює час мобілізації, а в разі оголошення стану війни воєнний час і частково відбудовний період після закінчення воєнних дій. В умовах відсутності рішення про оголошення війни або мобілізації, чи закінчення строків, встановлених для проведення мобілізації, особливий період не діє. Верховний Суд однозначно сформулював правову позицію щодо тлумачення поняття "особливий період" у постанові від 25 квітня 2018 року у справі №205/1993/17-ц (касаційне провадження № 61-1664св17). Так, у постанові зазначено, що особливий період діє в Україні від 17 березня 2014 року, після оприлюднення Указу Президента України від 17 березня 2014 року №303/2014 "Про часткову мобілізацію". В Україні особливий період розпочався 18 березня 2014 року і триває по теперішній час. Національний банк України у своєму листі від 02 вересня 2014 року № 18-112/48620 надав роз`яснення, що для звільнення від нарахування штрафів, пені та відсотків за користування кредитом мобілізовані позичальники повинні надати банку перелік документів, встановлений листом Міністерства оборони України від 21 серпня 2014 року №\~322/2/7142. Такими документами є: військовий квиток, в якому у відповідних розділах здійснюються службові відмітки, або довідка про призов військовозобов`язаного на військову службу, видана військовим комісаріатом або військовою частиною, а для резервістів витяг із наказу або довідка про зарахування до списків військової частини, які видаються військовою частиною. Тобто на вказані пільги мають право лише мобілізовані позичальники. На підтвердження факту перебування відповідача на військовій службі, як на підставу для списання відсотків за кредитним договором, стороною відповідача надано витяг з наказу командира військової частини [NUMBER] (по строковій частині) № 188 від 01.07.2019 з якого вбачається, що солдат [PERSON] вважається таким, що прибув та приступив до виконання службових обов`язків у військову частину [NUMBER] з 01.07.2019 та наказом командира військової частини [NUMBER] (по особовому складу) від 01.07.2019 № 153-РС солдат [PERSON] призначено на посаду майстра ремонтного відділення взводу забезпечення полігону військової частини [NUMBER] , з 01.07.2019 зарахований до списку особового складу, та копію військового квитка Серія [NUMBER] , відповідно до якого 23.04.2019 [PERSON] на підставі Указу Президента України №22/2019 від 30.01.2019 звільнений в запас та 01.07.2019 зарахований до складу військової частини [NUMBER] (а. с. 75, 76-77). Однак, інформації про дату призову на військову службу вказані витяг з наказу та копія військового квитка не містять, як і не містять інформації, що [PERSON] є військовослужбовцем, призваним на військову службу за призовом під час мобілізації, на особливий період, або що він брав/бере участь у здійсненні заходів із забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії Російської Федерації . Також і будь-якими іншими доказами не підтверджено факту саме безпосередньої участі [PERSON] у здійсненні заходів із забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії Російської Федерації, забезпеченні їх здійснення, перебування безпосередньо в районах та у період здійснення зазначених заходів. Лише безпосередня участь [PERSON] у бойових діях, спрямованих на захист Батьківщини, під час дії в державі особливого періоду дала б підстави для висновку, що на спірні правовідносини поширюється дія пункту 15 статті 14 Закону України "Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей". Аналогічний за змістом правовий висновок викладено в постановах Верховного Суду від 21 лютого 2018 року у справі № 306/1157/15-ц (провадження № 61-2525св18), від 30 травня 2018 року у справі № 521/12726/16-ц (провадження № 61-16144св18), від 10 січня 2019 року у справі № 327/353/16-ц (провадження № 61-25229св18) та від 04 вересня 2019 року у справі № 554/10264/17 (провадження № 61-42778св18). Разом з тим, під час укладення договору про надання споживчого кредиту № 8020910 від 24.06.2024 відповідач не пред`явив кредитору докази наявності права на пільги відповідно до Закону України "Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей" щодо не нарахування процентів за користування кредитом. В той же час, ним було підписано кредитний договір, в якому зазначений розмір та порядок нарахування процентів. Крім того, вказаний договір було підписано вже під час дії особливого періоду. Відсотки за користування кредитом нараховані в межах строку кредитування за договором про надання споживчого кредиту № 8020910 від 24.06.2024, їх розмір не перевищує погодженого в договорі, додатковій угоді та додатками до них розміру, з вказаною сумою відсотків погодився [PERSON] . Вказане також підтверджується Графіками платежів та Паспортами споживчого кредиту, з якими ознайомився та підписав своїм електронним підписом відповідач. Таким чином, суд дійшов висновку про обґрунтованість позовних вимог в частині стягнення заборгованості за відсотками за договором про надання споживчого кредиту №\~8020910 від 24.06.2024 та додаткової угоди до нього у розмірі 35 164 грн 50 коп. Щодо вимоги в частині стягнення заборгованості за штрафними санкціями за договором № 8020910 від 24.06.2024 . Відповідно до п. п. 18 і 19 згідно із Законом № 2120-IX від 15 березня 2022 року: "18. У період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування у разі прострочення позичальником виконання грошового зобов`язання за договором, відповідно до якого позичальнику було надано кредит (позику) банком або іншим кредитодавцем (позикодавцем), позичальник звільняється від відповідальності, визначеної статтею 625 цього Кодексу, а також від обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за таке прострочення. Установити, що неустойка (штраф, пеня) та інші платежі, сплата яких передбачена відповідними договорами, нараховані включно з 24 лютого 2022 року за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) за такими договорами, підлягають списанню кредитодавцем (позикодавцем)" З картки обліку Договору (розрахунок заборгованості) за договором № 8020910 від 24.06.2024 вбачається, що [PERSON] було нараховано - 10 000 грн 00 коп. як штрафу за договором № 8020910 від 24.06.2024, під час дії воєнного стану на території України (а.\~с.\~30-32). Враховуючи, що вимагається до стягнення: 10 000 грн 00 коп. - заборгованість за пенею, штрафами, щодо якої позичальника [PERSON] під час дії воєнного стану звільнено від відповідальності, належить відмовити у задоволенні позовних вимог ТОВ "ФК "Європейська агенція з повернення боргів" в частині стягнення заборгованості за пенею, штрафами. За таких обставин, позовні вимоги ТОВ "ФК "Європейська агенція з повернення боргів" про стягнення з [PERSON] заборгованості за договором про надання споживчого кредиту № 8020910 від 24.06.2024 та додаткової угоди до нього у розмірі 54\~864\~грн 50 коп., з яких: 19 700 грн 00 коп. - заборгованість за тілом кредиту; 35 164 грн 50\~коп. - заборгованість за відсотками, підлягають частковому задоволенню. У задоволенні решти позову належить відмовити. Згідно зі статтею 141 Цивільного процесуального кодексу України з відповідача належить стягнути на користь позивача витрати по сплаті судового збору пропорційно до задоволеної частини позовних вимог.

Outcome: partial