Jurisdiction: civil
Date: 2025-12-07 00:00:00

Позивач Криворізька міська рада звернувся до суду з позовом до відповідача [PERSON] та просить суд стягнути з відповідача 567\~267,10 грн. за користування земельною ділянкою комунальної власності з кадастровим номером 1211000000:06:134:0057 за період з 01.01.2021 до 31.12.2023, посилаючись на фактичне користування у спірний період без укладення договору оренди відповідачем спірною земельною ділянкою. В обґрунтування вимог зазначено, що земельна ділянка по [ADDRESS] площею 0,2912 га, сформована 05.03.2008 за відомостями з державного земельного кадастру та в період з 05.03.2008 до 05.08.2013 надавалась в орендне користування фізичній особі-підприємцю [PERSON] на підставі договору оренди земельної ділянки від 29 грудня 2007року. разом з тим, за відомостями з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, за відповідачем з 20 серпня 2018 року на підставі договору дарування від 20.08.2018 за № 1208 зареєстровано право власності на незавершене будівництво будівель та споруд автостоянки, розташоване по [ADDRESS] на земельній ділянці з кадастровим номером № 1211000000:06:134:0057. за положенням статті 181 ЦК України, факт користування відповідачем нежитловою нерухомістю, розташованою на спірній земельній ділянці по [ADDRESS] , презумюється користуванням усією спірною ділянкою. З урахуванням того, що [PERSON] є фактичним користувачем земельної ділянки з кадастровим номером 1211000000:06:134:0057 з моменту набуття права власності на нерухоме майно, розміщене на вказаній ділянці та відповідно повинен був належним чином оформити таке право користування протягом всього строку її користування, між сторонами не існувало договірних правовідносин щодо вказаної земельної ділянки, а отже відповідач користувався означеною земельною ділянкою без укладення договору оренди земельної ділянки та не сплачуючи при цьому плати у відповідному розмірі, що в свою чергу позбавило міську раду, як власника землі, отримувати від цієї ділянки дохід у розмірі орендної плати, на підставі ст. 1212 ЦК України, виходячи з наведеного у тексті позовної заяви розрахунку, позивач просить вимоги задовольнити. Відповідач [PERSON] звернувся до суду із зустрічним позовом про зобов`язання вчинення дій, у якій позивач за зустрічним позовом просить суд зобов`язати Криворізьку міську раду здійснити перерахунок у бік її зменшення (коригування, анулювання, скасування) заборгованості за період 2022-2023 роки в сумі 474\~698,61 грн. (220\~790,05 грн. за 2022 рік + 253\~908,56 грн. за 2023 рік), нарахована йому на підставі незаконної технічної документації з нормативної грошової оцінки земель м. Кривого Рогу 2020 р. В обґрунтування вимог зустрічного позову відповідачем за первісним позовом та позивачем за зустрічним позовом [PERSON] зазначено, що згідно сторінки 4 тому 1 технічної документації розділ «Вступ», розробником технічної документації 2020 року при розробці її було застосовано стандарт Держкомзему СОУ ДКЗР 00032632-012:2009 «Оцінка земель. Правила розроблення технічної документації з нормативної грошової оцінки земель населених пунктів», який має ознаки національного (галузевого) стандарту, застосування якого є добровільним, крім випадків, якщо обов`язковість його застосування встановлена нормативно-правовим актами, однак він не зареєстрований як нормативно-правовий акт. тобто указаний Стандарт є лише інформаційний, довідковий та рекомендаційний характер, положення якого застосовуються лише у разі відсутності правового регулювання у відповідному нормативно-правовому акті, а тому був застосований неправомірно, що призвело до неправильного визначення грошової вартості спірної земельної ділянки та неправомірного (незаконного) нарахування заборгованості первісного позову. Наголошено про те, що розробник технічної документації не включив землі Міністерства оборони під аеропортами та відповідними спорудами до розрахунку середньої вартості 1м2 земель міста, натомість маніпулюючи визначеннями складу земель, штучно зменшив територію, яка приймається при розрахунку базової вартості 1м2 землі міста. Згідно довідки за формою 6-зем сторінка 6 шифр рядка59 графа 41 чітко відображено площа земель 1596,44 га під відпрацьованими розробками та кар`єрами, закрити шахтами, відвалами, териконами, які не експлуатуються, отже не приймають участь у визначення базової вартості 1м2 землі міста. До того ж розробником було неправомірно здійснено індексацію витрат не за індексами вартості основних фондів, а було застосовано коефіцієнт індексації вартості будівельно-монтажних робіт станом на01.01.2020 51,46 га, який в декілька разів перевищує коефіцієнт індексації вартості основних фондів, коефіцієнт індексації вартості будівельно-монтажних робіт станом на 01.01.2005 7,31, який в декілька разів перевищує коефіцієнт індексації вартості основних фондів, що штучним чином вплинуло на розрахунок базової вартості 1м2 землі міста, який у даному випадку є неправомірно завищеним. Тому вважає, що наразі Криворізька міська рада незаконно вимагає в рамках даної справи стягнути із [PERSON] на свою користь заборгованість в сумі 474\~698,61 грн. ( 220\~790,05 грн. за 2022 рік та 253\~908,56 грн. за 2023рік), яка нарахована, зокрема за період 2022-2023р.р. на підставі витягу від 27.02.2024 із незаконної технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Кривого Рогу 2020р., та просить задовольнити вимоги зустрічного позову. Ухвалою суду від 16 грудня 2024 року прийнято до розгляду позовну заяву та відкрито провадження у справі, розгляд справи ухвалено проводити в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін. Ухвалою суду від 15 травня 2025 року прийнято зустрічний позов [PERSON] до Криворізької міської ради про зобов`язання вчинення дій до спільного розгляду з первісним позовом Криворізької міської ради до [PERSON] про стягнення безпідставно збережених коштів, об`єднавши вимоги за зустрічним позовом в одне провадження з первісним позовом. Здійснено перехід з розгляду в порядку спрощеного провадження цивільної справи в розгляд справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням. Призначено підготовче засідання у справі. Ухвалою суду від 25 червня 2025 року відмовлено в задоволенні клопотання представника відповідача адвоката Лісового Дениса Олександровича про зупинення провадження у справі. Ухвалою суду від 25 червня 2025 року закрито підготовче провадження у справі, призначено справу до судового розгляду по суті. Установлено загальний порядок з`ясування обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, та загальний порядок дослідження доказів, якими вони обґрунтовують. Ухвалою суду від 19 серпня 2025 року відмовлено у задоволенні клопотання представника відповідача Лісового Дениса Олександровича про трансляцію судових засідань у справі. Ухвалою суду від 19 серпня 2025 року залишено без розгляду клопотання представника відповідача [PERSON] та фізичної особи-підприємця [PERSON] про залучення до участі у справі третьої особи на стороні відповідача. Ухвалою суду від 18 грудня 2025 року відмовлено в задоволенні клопотання представника відповідача адвоката Лісового Дениса Олександровича про зупинення провадження у справі. У судовому засіданні представник позивача за первісним позовом та відповідача за зустрічним позовом Скляр Н.М. на задоволення вимог первісного позову наполягала, вимоги зустрічного позову не визнала повністю. Представник відповідача за первісним позовом та позивача за зустрічним позовом Лісовим Д.О. в судовому засіданні 19 серпня 2025року заперечував проти вимог первісного позову, на задоволенні зустрічних вимог [PERSON] наполягав, у судовому засіданні 08 грудня 2025року наполягав на оголошенні перерви та задоволенні поданих ним клопотань, що має істотне значення для вирішення спорів по суті. В обґрунтування відзиву на первісний позов (том 1 а.с.78-83) стороною відповідача [PERSON] зазначено, що перебування в провадженні Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу справи № 210/5417/15-а за позовом [PERSON] про визнання протиправним та скасування рішення Криворізької міської ради № 3728 від 24.06.2015 «Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Кривого Рогу», та перебування в провадженні Дніпропетровського окружного адміністративного суду справи № 160/25282/24 за позовом Громадської спілки «Асоціація промисловців, підприємців та профспілок Кривого Рогу» про визнання протиправним та нечинним з моменту прийняття рішення Криворізької міської ради № 523 від 26.05.2021 «Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Кривого Рогу», передчасність заявлених вимог з огляду на відсутність укладеного між сторонами договору оренди, нарахування заборгованості за період 2022-2023 на підставі витягів із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки від 27.04.2024, який складений та виданий у 2024 році. Наголошено, що в даному випадку має місце подвійне застосування індексації, чим штучно збільшувалась грошова оцінка земельної ділянки, а разом з цим і збільшується нарахування зобов`язань із плати за землю. Позивачем не дотримано порядку досудового врегулювання спору, роз0рахунки заборгованості та пояснення надані в копіях, а не оригіналі, зроблені до того ж невідомими особами, повноваження яких не підтверджено, а тому оскільки існують сумніви у достовірності наданого позивачем витягу з нормативної грошової оцінки від 16.03.2021 та від 27.02.2024, сумніви щодо наявності його оригіналу взагалі, бо в рамках інших подібних судових справах були факти відсутності оригіналу витягу та мало місце фальсифікації навіть його копій, тощо, тому просить відмовити у задоволенні вимог. У відповіді на відзив на первісний позов (том 1 а.с. 193-199) представником позивача зазначено, що посилання представника відповідача на судові справи № 210/5417/15-а та № 160/25282/24 і його твердження, про незаконність технічної документації з нормативно грошової оцінки земель міста, що були затверджені рішенням Криворізької міської ради, ґрунтуються на його суб`єктивній думці та не підкріплена жодними доказами, при чому в адміністративній справі № 160/7809/19 постановою Третього апеляційного адміністративного суду, зміненої Верховним Судом в мотивувальній частині, відмовлено ФОП [PERSON] у задоволенні позову про визнання протиправним, нечинним та скасуванні рішення Криворізької міської ради від 24.06.2015 № 3728 «Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Кривого Рогу», яке діяло у період 01.01.2016-31.12.2021. Оскарження рішення міськради № 523 від 26.05.2021 не свідчить про його протиправність та не може викликати сумніви у його неправомірності, яке, до того ж, вже було предметом розгляду справи № 160/4838/24. Та обставина, що [PERSON] відсутній в переліку орендарів земельної ділянки лише підтверджує обґрунтованість доводів та підстав звернення позивача до суду. Позивачем здійснювались заходи досудового врегулювання спору шляхом направлення відповідного листа 11.10.2024. Зазначено про правомірність розрахунку плати за користування спірною земельною ділянкою на рівні орендної плати та відсутність контррозрахунку відповідача, спростування доводів щодо подвійних нарахувань та доводи достовірності наданого Криворізькою міською радою витягу з технічної документації із нормативної грошової оцінки земельної ділянки від 16.03.2021 та 27.02.2024, на підставі чого просить задовольнити вимоги в повному обсязі. У письмових запереченнях на відповідь на первісний позов представником відповідача за первісним позовом зазначено про перекручування фактів позивачем та намагання нав`язати землекористувачам міста незаконну нормативно-грошову оцінку міста, яка наразі оскаржується у судовому порядку в рамках судової справи № 210/5417/15-а. Зазначено про штучність позову у справі м№ 160/3848/24, оскільки позов було подано саме в інтересах Криворізької міської ради з метою створення преюдиційного рішення, фактичне твердження позивача про наявність між сторонами договірних правовідносин з орендної плати посиланням на лист ДПС від 22.11.2024, відсутність доказів направлення та отримання листа з досудовим врегулюванням спору, та доводи,аналогічні викладеним у відзиві на позов. У відзиві на зустрічний позов (том 2 а.с. 8-11) представником відповідача за зустрічним позовом зазначено про хибність позиції [PERSON] , яка побудована на його суб`єктивній думці. так, рішенням Криворізької міської ради від 26.05.2021 №523 , що набуло чинності з 01.01.2022, затверджено технічну документацію з нормативної грошової оцінки земель м. Кривого Рогу, розроблену станом на 01.01.2020Державним підприємством «Український державний науково-дослідний інститут міст «Діпромісто» імені Ю.М. Білоконя», яке є нормативно-правовим актом та за своїм характером може поширювати свою дію на невизначене коло осіб, а його прийняття належить до повноважень міської ради за результатами розгляду технічної документації, складеної уповноваженими особами. Технічна документацію з нормативної грошової оцінки земель міста Кривого Рогу 2020 року пройшла обов`язкову державну експертизу, що встановлено в рамках справи № 160/3848/24, а отже оскільки компетентним державним органом надано висновок про відповідність технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Кривого Рогу вимогам чинного на момент її виконання законодавства, то підстави для сумніву у її правильності відсутні. Тому просить відмовити у задоволенні вимог зустрічного позову [PERSON] . Вислухавши представників сторін, дослідивши матеріали справи, суд дійшов до таких висновків. Відповідно до статті 18 ЦК України нотаріус здійснює захист цивільних прав шляхом вчинення виконавчого напису на борговому документі у випадках і в порядку, встановлених законом. Як установлено судом та підтверджується письмовими доказами, за відомостями Державного земельного кадастру, земельна ділянка кадастровий по [ADDRESS] віднесена до комунальної форми власності територіальної громади міста Кривого Рогу, є сформованою та їй присвоєно кадастровий номер 1211000000:06:134:0057 (том 1 а.с. 11-12, 14-19). На підставі договору оренди земельної ділянки від 29 грудня 2007 року, фізичній особі-підприємцю [PERSON] орендодавцем Криворізької міською радою було передано в оренду земельну ділянку площею 0,2912 га з кадастровим номером 1211000000:06:134:0057, термін дії договору 2 роки (том 1 а.с. 22-27). Однак за відомостями з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно за [PERSON] на підставі договору дарування від 20.08.2018 на праві приватної власності зареєстрований об`єкт нежитлової нерухомості незавершене будівництво будівель та споруд автостоянки, розташованих по [ADDRESS] на земельній ділянці з кадастровим номером 1211000000:06:134:0057, що підтверджується інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно (том 1 а.с. 20-21). За відомостями Головного управління Державної податкової служби України у Дніпропетровській області, [PERSON] в переліку орендарів у 2021-2023 роках відсутній, як орендар земельної ділянки за адресою: [ADDRESS] та як платник з плати за землю (орендної плати) за вказану земельну ділянку, не обліковується (том 1а.с. 13). Рішенням Криворізької міської ради від 24 червня 2015 року № 3728, яке набрало чинності 01 січня 2016 року, затверджено технічну документацію з нормативної грошової оцінки земель міста Кривого Рогу, яка, у тому числі, містить середню (базову) вартість 1 кв. м. земель міста станом на 01 січня 2014 року у розмірі 270,60 грн. (том 1 а.с. 31). Рішенням Криворізької міської ради від 30 червня 2020 року за № 4799 «Про встановлення ставок плати за землю та пільг із земельного податку на території м. Кривого Рогу у 2021 році», яке набрало чинності з 01.01.2021, а також рішенням Криворізької міської ради від 26 травня 2021 року № 506 «Про встановлення ставок плати за землю та пільг із земельного податку на території м. Кривого Рогу», установлено, у тому числі, ставки земельного податку та розмір орендної плати за землю в залежності від цільового призначення земельної ділянки згідно Класифікації видів цільового призначення земель, затвердженої Наказом Державного комітету України із земельних ресурсів від 23 липня 2010 року № 548 (додаток 1 до рішення), та яке набрало чинності з 01 січня 2022 року. За даними витягу з Державного земельного кадастру про земельну ділянку, цільове призначення земельної ділянки, що використовується відповідачем по [ADDRESS] кадастровий номер 1211000000::06:134:0057 містить код виду цільового призначення земельної ділянки 1.11.6, що відповідає коду класифікації видів цільового призначення земель 03.15 (для будівництва та обслуговування інших будівель громадської забудови), отже річний розмір орендної плати за користування спірною земельною ділянкою складає 0,9% від нормативної грошової оцінки земель міста. Державна служба України з питань геодезії, картографії та кадастру, яка є центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин, на виконання пункту\~289.3 статті 289 ПК України, на своєму офіційному сайті (http://land.gov.ualпублікує коефіцієнти індексації нормативної грошової оцінки земель за попередні роки. Нормативна грошова оцінка земельної ділянки з кадастровим номером 1211000000::06:134:0057 становить 22238157,76 грн. (том 1 а.с. 12). Стосовно вимог первісного позову. Згідно зі статтею 13 Конституції України земля є об`єктом права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією. Відповідно до статті 80 ЗК України суб`єктами права на землі комунальної власності є територіальні громади, які реалізують це право безпосередньо або через органи місцевого самоврядування. За змістом статей 122, 123, 124 ЗК України міські ради передають земельні ділянки у власність або користування із земель комунальної власності відповідних територіальних громад для всіх потреб. Передача в оренду земельних ділянок, що перебувають у державній або комунальній власності, здійснюється на підставі рішення відповідного органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування згідно з їх повноваженнями, визначеними статтею 122 цього Кодексу, шляхом укладення договору оренди земельної ділянки чи договору купівлі-продажу права оренди земельної ділянки. Не підлягають продажу, передачі в користування на конкурентних засадах (на земельних торгах) земельні ділянки державної чи комунальної власності у разі розташування на земельних ділянках об`єктів нерухомого майна (будівель, споруд), що перебувають у власності фізичних або юридичних осіб. Згідно зі статтею 206 ЗК України використання землі в Україні є платним. Об`єктом плати за землю є земельна ділянка. Плата за землю справляється відповідно до закону. Землекористувачі зобов`язані своєчасно сплачувати земельний податок або орендну плату (пункт «в» частини першої статті 96 ЗК України). У частині першій статті 93 ЗК України встановлено, що право оренди земельної ділянки\~це засноване на договорі строкове платне володіння і користування земельною ділянкою, необхідною орендареві для провадження підприємницької та іншої діяльності. Землекористувачі зобов`язані своєчасно сплачувати орендну плату. У разі надання земельної ділянки в оренду укладається договір оренди земельної ділянки, яким за положенням частини першої статті 21 Закону України «Про оренду землі» визначається орендна плата за землю як платіж, який орендар вносить орендодавцеві за користування земельною ділянкою. При цьому орендна плата справляється у грошовій формі. У пункті 289.1 статті 289 ПК України передбачено, що для визначення розміру податку та орендної плати використовується нормативна грошова оцінка земельних ділянок. Розмір орендної плати встановлюється у договорі оренди, але річна сума платежу не може бути меншою за розмір земельного податку для земельних ділянок, нормативну грошову оцінку яких проведено, і не може перевищувати 12 відсотків нормативної грошової оцінки (пункт 288.5 статті 288 ПК України). Відповідно до частини другої статті 152 ЗК України власник земельної ділянки може вимагати усунення будь-яких порушень його прав на землю, а також застосування передбачених законом способів захисту прав. Відповідно до частин першої та другої\~статті 1212 ЦК України особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала. Положення глави 83 ЦК України застосовуються незалежно від того, чи безпідставне набуття або збереження майна було результатом поведінки набувача майна, потерпілого, інших осіб чи наслідком події. Отже, у випадку використання земельної ділянки комунальної власності, якій присвоєно окремий кадастровий номер, без оформлення договору оренди, власник такої земельної ділянки (орган місцевого самоврядування, який представляє інтереси територіальної громади) може захистити своє право на компенсацію розміру неотриманої орендної плати за користування земельною ділянкою в порядку, визначеному\~статтею 1212 ЦК України. Кондикційні зобов`язання виникають за наявності одночасно таких умов: набуття чи збереження майна однією особою (набувачем) за рахунок іншої (потерпілого); набуття чи збереження майна відбулося за відсутності правової підстави або підстава, на якій майно набувалося, згодом відпала. Для кондикційних зобов`язань важливим є факт неправомірного набуття (збереження) майна однією особою за рахунок іншої (статті 1212, 1214 ЦК України). У спорах про стягнення грошових коштів за користування земельною ділянкою до моменту оформлення особою права користування такою земельною ділянкою власник має право на отримання безпідставно збережених грошових коштів у порядку статті 1212 ЦК України. Тобто в такому разі суд керується тим, що фактичний користувач земельної ділянки без достатньої правової підстави за рахунок власника цієї ділянки зберіг у себе грошові кошти, які мав заплатити за користування нею, отже, зобов`язаний повернути ці кошти власнику земельної ділянки на підставі частини першої статті 1212 ЦК України. Аналогічний правовий висновок викладено у постановах Великої Палати Верховного Суду від 23 травня 2018 року у справі № 629/4628/16-ц та від 20 вересня 2018 року у справі № 925/230/17. У частині першій\~статті 79 ЗК України передбачено, що земельна ділянка\~це частина земної поверхні з установленими межами, певним місцем розташування, з визначеними щодо неї правами. У справі встановлено, що [PERSON] є власником об`єкту нежитлової нерухомості незавершеного будівництва будівель та споруд автостоянки, розташованих по [ADDRESS] на земельній ділянці з кадастровим номером 1211000000:06:134:0057, що розташовані на земельній ділянці комунальної форми власності. Незважаючи на те,що нежитлові будівлі не можуть бути відокремлені від земельних ділянок, на яких вони розташовані, положеннями закону було врегульовано правовий режим нерухомого майна і правовий режим земельних ділянок, на яких воно розташовано, а отже, користувач земельної ділянки зобов`язаний сплачувати за користування нею певну плату, що відповідає положенням статті 206ЗК України, та оформити право користування земельною ділянкою. Велика Палата Верховного Суду у постанові від 22 червня 2021 року у справі № 200/606/18 (провадження № 14-125цс20) виклала правовий висновок про те, що принцип єдності юридичної долі земельної ділянки та розташованої на ній будівлі або споруди відомо ще за часів Давнього Риму (superficies solo cedit\~будівництво приростає до землі). Цей принцип має фундаментальне значення та глибокий зміст, він передбачений як потребами обороту, так і загалом самою природою речей, невіддільністю об`єкта нерухомості від земельної ділянки, на якій він розташований. Нормальне господарське використання земельної ділянки без використання розташованих на ній об`єктів нерухомості неможливе, як і зворотна ситуація\~будь-яке використання об`єктів нерухомості є одночасно і використанням земельної ділянки, на якій ці об`єкти розташовані. Звідси власник нерухомого майна має право на користування земельною ділянкою, на якій воно розташоване. Ніхто, крім власника об`єкта нерухомості, не може претендувати на земельну ділянку, інакше вона зайнята об`єктом нерухомого майна. Таким чином, положення глави 15, статей 120, 125 ЗК України, статті 1212 ЦК України дають підстави вважати, що до моменту оформлення власником об`єкта нерухомого майна права на земельну ділянку, на якій розташований цей об`єкт, враховуючи принцип єдності юридичної долі земельної ділянки та розташованої на її території будівлі або споруди, особа, яка придбала такий об`єкт, стає фактичним користувачем цієї земельної ділянки, на якій такий об`єкт нерухомого майна розміщений, а відносини з фактичним користуванням земельною ділянкою без оформлення права на цю ділянку (без укладення договору оренди тощо) та недотримання її власником доходів у вигляді орендної плати є за своїм змістом умовними. Подібні правові висновки викладено у постановах Великої Палати Верховного Суду від 23 травня 2018 року у справі № 629/4628/16-ц, від 20 листопада 2018 року у справі № 922/3412/17, від 13 лютого 2019 року у справі № 320/5877/17. Таким чином, фактичний користувач земельної ділянки, який без достатньої правової підстави за рахунок власника цієї ділянки зберіг (заощадив) у себе вартість, яку має заплатити за користування нею, зобов`язаний повернути таку вартість власнику земельної ділянки на підставі положення частини першої статті 1212 ЦК України. Така правова позиція узгоджується із постановою Верховного Суду від 05 лютого 2025 року у справі № 645/1040/19. При цьому Нормативна грошова оцінка земель є основою для визначення розміру орендної плати для земель державної і комунальної власності, а зміна нормативної грошової оцінки земельної ділянки є підставою для перегляду розміру орендної плати, який у будь-якому разі не може бути меншим, ніж встановлено положеннями підпункту 288.5.1 пункту 288.5статті 288ПК України (пункт 7.12. постанови Великої Палати Верховного Суду від 09 листопада 2021 року у справі № 905/1680/20). Аналогічну правову позицію викладено у постанові Верховного Суду у складі палати для розгляду справ щодо земельних відносин та права власності Касаційного господарського суду від 10 вересня 2018 року у справі № 920/739/17. У постанові Верховного Суду від 16 вересня 2020 року у справі №922/3361/19 зазначено, що витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки є належним та допустимим доказом, що підтверджує дані про нормативну грошову оцінку. Нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться відповідно до норм, правил, а також інших нормативно-правових актів на землях усіх категорій та форм власності. Нормативна грошова оцінка земельних ділянок, розташованих у межах населених пунктів, незалежно від їх цільового призначення проводиться не рідше ніж один раз на 5-7 років (стаття 18 Закону України «Про оцінку землі»). Відповідно до статті 20 Закону України «Про оцінку земель» за результатами нормативної грошової оцінки земельних ділянок складається технічна документація, а за результатами проведення експертної грошової оцінки земельних ділянок складається звіт. Дані про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки оформляються, як витяг з технічної документації з нормативної грошової оцінки земель. Згідно з частиною третьою статті 23 цього Закону витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки видається органами, що здійснюють ведення Державного земельного кадастру. Практикою Верховного Суду, неодноразово підтверджено, що при стягненні безпідставно збережених коштів у розмірі орендної плати, нарахування мають здійснюватися позивачем не самостійно (шляхом арифметичного розрахунку без проведення нормативної грошової оцінки землі), а виключно на підставі витягу з технічної документації з нормативної грошової оцінки земель (постанови Верховного Суду від 12.06.2019 у справі № 922/902/18, від 08.08.2019 у справі № 922/1276/18, від 01.10.2019 у справі № 922/2082/18, від 06.11.2019 у справі № 922/3607/18). Отже, позивач, при здійсненні розрахунку безпідставно збережених коштів у розмірі орендної плати за землю за користування [PERSON] спірною земельною ділянкою в період 01 січня 2021 року до 31 грудня 2023 року обґрунтовано взяв до уваги витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки.Наданий розрахунок відповідачем не спростований, контр розрахунку не надано, а доводи відповідача про завищений та подвійний розмір нарахувань не підтверджений належними доказами. Не можна погодитися з доводами сторони відповідача за первісним позовом тщодо недоведеності фактичного користування земельною ділянкою, оскільки вказані забудови є незавершеним будівництвом, яке не може використовуватись за призначенням і не має самостійного господарського значення, земельна ділянка під таким об`єктом не використовується, оскільки відповідно до частини 1 статті 181 ЦК України до нерухомих речей (нерухоме майно, нерухомість) належать земельні ділянки, а також об`єкти, розташовані на земельній ділянці, переміщення яких є неможливим без їх знецінення та зміни їх призначення. Так, фундамент є нерухомим майном, оскільки пов`язаний із землею і не може бути переміщений без втрати цілісності, функціональності та призначення, а тому класифікується як об`єкт незавершеного будівництва та становить матеріальний результат будівництва, що дозволяє віднести його до нерухомості. Таким чином відповідач [PERSON] з 01.01.2021 ухилявся від сплати орендної плати, хоча йому достеменно було відомо, що нерухоме майно, яке перебуває у нього у власності розташовується на земельній ділянці, що є комунальною власністю Криворізької територіальної громади, а тому відповідач, як фактичний користувач земельної ділянки, що без достатньої правової підстави за рахунок власника цієї ділянки зберіг у себе кошти, які мав заплатити за користування нею, зобов`язаний повернути ці кошти власнику земельної ділянки. За таких обставин грошові кошти у розмірі 567\~267,310 грн., що є предметом позову у цій справі, є сумою несплаченої відповідачем орендної плати за використання земельної ділянки, яка перебуває у комунальній власності, без укладення договору оренди за період 01.01.2021до 31.12.2023, внаслідок чого Криворізька міська рада позбавлена можливості отримати дохід від здачі спірної земельної ділянки в оренду. Стосовно вимог зустрічного позову. Так, фактично незгода із розрахунком відповідача за зустрічним позовом [PERSON] зводиться з його незгодою щодо застосування технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Кривого Рогу 2020 р., яка, на його думку, є незаконною. Відповідно до пункту «в» частини першої статті 96 Земельного кодексу України землекористувачі зобов`язані, зокрема, своєчасно сплачувати земельний податок або орендну плату. Статтею 201 ЗК України передбачено, що грошова оцінка земельних ділянок визначається на рентній основі. Залежно від призначення та порядку проведення грошова оцінка земельних ділянок може бути нормативною і експертною. Нормативна грошова оцінка земельних ділянок використовується для визначення розміру земельного податку, втрат сільськогосподарського і лісогосподарського виробництва, економічного стимулювання раціонального використання та охорони земель тощо. Експертна грошова оцінка використовується при здійсненні цивільно-правових угод щодо земельних ділянок. Грошова оцінка земельних ділянок проводиться за методикою, яка затверджується Кабінетом Міністрів України. Частиною першою статті 13 Закону України «Про оцінку земель» № 1378-IV передбачено, що нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться, зокрема, у разі визначення розміру орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності. Відповідно до статті 1 Закону № 1378-IV, нормативна грошова оцінка земельних ділянок - капіталізований рентний дохід із земельної ділянки, визначений за встановленими і затвердженими нормативами. Статтею 18 Закону № 1378-IV встановлено, що нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться відповідно до державних стандартів, норм, правил, а також інших нормативно-правових актів на землях усіх категорій та форм власності. Нормативна грошова оцінка земельних ділянок, розташованих у межах населених пунктів, незалежно від їх цільового призначення, проводиться не рідше, ніж один раз на 5-7 років. Відповідно до статті 23 Закону № 1378-IV виготовлена технічна документація нормативної грошової оцінки земельних ділянок у межах населених пунктів затверджується відповідною сільською, селищною, міською радою. Рішення рад щодо технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок набирають чинності у строки, встановлені відповідно до пункту\~271.2 статті 271 ПК України. Зокрема, у цьому пункті зазначено, що рішення рад щодо нормативної грошової оцінки земельних ділянок, розташованих у межах населених пунктів, офіційно оприлюднюється відповідним органом місцевого самоврядування до 15 липня року, що передує бюджетному періоду, в якому планується застосування нормативної грошової оцінки земель або змін (плановий період). В іншому разі норми відповідних рішень застосовуються не раніше початку бюджетного періоду, що настає за плановим періодом. При цьому нормативно-правові акти - це акти, які встановлюють, змінюють (скасовують), припиняють загальні правила регулювання однотипних відносин; розраховані на широке коло осіб та на довгострокове неодноразове застосування; зазвичай невизначеність дії у часі; встановлюють загальні правила поведінки; регулювання однотипних відносин; ті, що визначають права і обов`язки громадян, мають бути доведені до відома населення; не мають зворотної дії в часі, крім випадків, коли вони пом`якшують або скасовують відповідальність особи, а отже рішення Криворізької міської ради «Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель м. Кривого Рогу» є нормативно-правовим актом регуляторного характеру, що за своїм характером може поширювати свою дію на невизначене коло осіб, а прийняття оскаржуваного рішення належить до повноважень відповідача за результатами розгляду технічної документації, складеної уповноваженими особами. У матеріалах справи відсутні докази визнання неправомірними, протиправними, нечинними та скасування рішень Криворізької міської ради в цій частині, в тому числі визнання протиправним та нечинним рішення Криворізької міської ради «Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель м. Кривого Рогу» станом на дату розгляду цієї справи, не являється це і предметом розгляду цієї справи. Тому суд погоджується з доводами сторони відповідача за зустрічним позовом стосовно відповідності технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Кривого Рогу вимогам чинного на момент її виконання законодавства України, відсутність доказів та належних доводів на спростування зазначеного, а тому приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення вимог зустрічного позову. Згідно частин першої, другої статті 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених вимог. Інші судові\~витрати,\~пов`язані з\~розглядом справи,\~покладаються: 1)\~у разі\~задоволення позову\~-\~на відповідача; 2)\~у разі\~відмови в\~позові -\~на позивача; 3) у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Тому підлягає відшкодуванню первісному позивачу сплачений ним судовий збір у сумі 8\~509,00 грн. за подання первісного позову у зв`язку з повним задоволенням вимог. Судові витрати,\~понесені позивачем\~за зустрічним\~позовом (том\~1\~а.с.\~242),\~слід залишити за ним у зв`язку з відмовою у задоволенні вимог зустрічного позову.

Outcome: dismissed