Jurisdiction: civil
Date: 2025-12-08 00:00:00

І. Правовідносини сторін. Позивач [PERSON] , від імені та в інтересах якої діє адвокат Жайворонко І.В., звернувся до Прилуцького міськрайонного суду Чернігівської області з позовом до [PERSON] про визнання права власності на житловий будинок Позовну заяву мотивує тим, що позивачу на праві власності відповідно до свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 27.12.2008 року належить житловий будинок з надвірними будівлями. який розташований за адресою: [ADDRESS] . Іншим співвласником частини вищевказаного житлового будинку з належною частиною надвірних будівель є [PERSON] . Відповідно до висновку щодо технічної можливості виділу частки з об?єкта нерухомого майна від 19.08.2025 року № 19/08 зазначено, що за технічними показниками частка об?єкта нерухомого майна може бути виділена. Тому просить виділити [PERSON] у рахунок належної йому на праві власності частини житлового будинку, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] в натурі, як окремий та цілий об?єкт нерухомого майна, що підлягає державній реєстрації, а саме житловий будинок під літ. А2, загальною площею 65.2 кв.м., житловою площею 37.0 кв.м., який складається з: №2-1 ванна площею 4.6 кв.м; № 2-2 коридор площею 6,7 кв.м.; № 2-3 кухня площею 9.9 кв.м.; № 2-4 кімната площею 20.1 кв.м.; № 2-5 кімната площею 10.2 кв.м.; № 2-6 кімната площею 6.7 кв.м., № 2-7 коридор площею 3.7 кв.м., № 2-8 тамбур площею 3.7 кв.м., сарай під літ. В1, літня кухня під літ В2, гараж під літ.В3, погріб під літ.Пг2, огорожа під літ № 1, ворота під літ. № 2. ІІ.\~Процесуальні дії у справі. Ухвалою Прилуцького міськрайонного суду Чернігівської області від 11\~вересня 2025\~року відкрито провадження у справі та призначено підготовче засідання. Ухвалою Прилуцького міськрайонного суду Чернігівської області від 29\~жовтня 2025\~року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті у відкритому судовому засіданні. ІІІ. Позиції учасників судового провадження. Позивач у\~судове засідання\~не з`явився.\~Адвокат Жайворонко І.В., котрий діє в інтересах позивача, надав суду заяву про розгляд справи за їх відсутності. Позовні вимоги підтримує, просить задовольнити. Відповідач у судове засідання не з`явилася, у встановлений строк відзив на позовну заяву не надала. За вказаною адресою Відповідачу рекомендованим повідомленням направлено ухвалу про відкриття провадження у справі, з викликом його в судове засідання, однак лист повернувся у зв`язку з відсутністю адресата за вказаною адресою. Відповідно до п. 4 ч. 8 ст. 128\~ЦПК України днем\~вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси. Верховний Суд у постанові від 18 березня 2021 року у справі № 911/3142/19 сформував правовий висновок про те, що направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, а, у даному випадку, суду (близька за змістом правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 квітня 2018 року у справі № 800/547/17 (П/9901/87/18) (провадження № 11-268заі18), постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 27 листопада 2019 року у справі № 913/879/17, від 21 травня 2020 року у справі № 10/249-10/19, від 15 червня 2020 року у справі № 24/260-23/52-б). Оцінюючи характер процесу, значення справи для сторін, категорію та складність справи, враховуючи, що в матеріалах справи достатньо даних про права та взаємовідносини сторін, суд вирішує справу за наявними матеріалами у відповідності ч. 8 ст. 178\~ЦПК України. Відповідно до ч. 1\~ст. 280 ЦПК України\~суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин;\~\~3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Відтак, з огляду на вказані приписи\~ЦПК, а також приймаючи до уваги позицію позивача, який не заперечував проти заочного розгляду справи та винесення судом заочного рішення суду, судом прийнято рішення про проведення заочного розгляду справи. Оцінюючи характер процесу, значення справи для сторін, категорію та складність справи, враховуючи, що в матеріалах справи достатньо даних про права та взаємовідносини сторін, суд вирішує справу за наявними матеріалами у відповідності ч. 8\~ст. 178 ЦПК України. За відсутності всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється відповідно до положення ч. 2\~ст. 247 ЦПК України. Згідно ч.1ст.244 ЦПК України\~після судових дебатів суд оголошує про перехід до стадії ухвалення судового рішення та час його проголошення в цьому судовому засіданні. У виняткових випадках залежно від складності справи суд може відкласти ухвалення та проголошення судового рішення на строк не більше десяти днів з дня переходу до стадії ухвалення судового рішення, оголосивши дату та час його проголошення. Також суд керувався листом Касаційного цивільного суду в складі Верховного суду від 29.01.2025 №231/0/208-25, згідно з п. 5 якого у разі неявки всіх учасників справи у судове засідання, яким завершується розгляд справи, або у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи суд ухвалює судове рішення (скорочене або/та повне), підписує його, але не проголошує. За таких умов відмінність між датою судового засідання, про час та місце якого учасники справи були належним чином повідомлені, та датою складання повного судового рішення не свідчить про порушення порядку повідомлення учасників про час та місце проведення судового засідання та не є підставою для скасування судового рішення. Відтак, 09.12.2025 суд перейшов до стадії ухвалення судового рішення за наявними у справі матеріалами. ІV. Фактичні обставини встановлені судом. Свідоцтвом про право на спадщину за заповітом, виданим державним нотаріусом Прилуцької районної державної нотаріальної контори О.Є. Бодьком, посвідчено, що спадкоємцем частки майна [PERSON] є його\~онук [PERSON] (ІПН [NUMBER] ), зареєстрований за адресою: [ADDRESS] (а.с. 19). Іншим співвласником частини вищевказаного житлового будинку з належною частиною надвірних будівель є [PERSON] (а.с. 10-11). Відповідно до висновку щодо технічної можливості виділу частки з об?єкта нерухомого майна від 19.08.2025 року № 19/08 зазначено, що за технічними показниками частка об?єкта нерухомого майна може бути виділена. Склад новоутворених об?єктів нерухомого майна складається: у користуванні [PERSON] знаходиться житловий будинок під літ. А2, загальною площею 65.2 кв.м., житловою площею 37.0 кв.м., № 2-1 ванна площею 4.6 кв.м; № 2-2 коридор площею 6,7 кв.м.; № 2-3 кухня площею 9.9 кв.м.; № 2-4 кімната площею 20.1 кв.м.; № 2-5 кімната площею 10.2 кв.м.; № 2-6 кімната площею 6.7 кв.м., № 2-7 коридор площею 3.7 кв.м., № 2-8 тамбур площею 3.7 кв.м., сарай під літ. В1, літня кухня піл літ. В2, гараж під літ.В3, погріб під літ.Пг2, огорожа під літ № 1, ворота під літ. № 2 (а.с. 13-17). 19.08.2025 року [PERSON] виготовлено технічний паспорт на житловий будинок, розташований за адресою: [ADDRESS] (а.с. 15-17). V. Норми права, які підлягають застосуванню та мотиви суду, щодо оцінки аргументів наведених учасниками справи. Відповідно до ст. 1 Протоколу № 1 до\~Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод\~кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Відповідно до ст. 317 ЦК України\~власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном. За змістом ч. 1 ст. 319 ЦК України\~власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Відповідно до ч. 1 ст. 356 ЦК України\~власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю. Згідно зі ст.ст. 364, 367 ЦК України\~кожен із співвласників має право на виділ його частки із майна, що є у спільній частковій власності в натурі або його поділ з дотриманням вимог\~статті 183 ЦК України. За змістом даних норм закону виділ частки зі спільного майна - це перехід частини цього майна у власність учасника спільної власності пропорційно його частки в праві спільної власності й припинення для цієї особи права на частку у спільному майні. Враховуючи, що після виділу частки зі спільного нерухомого майна в порядку\~статті 364 ЦК України\~право спільної часткової власності припиняється, при виділі частки із спільного нерухомого майна власнику, що виділяється, та власнику (власникам), що залишаються, має бути виділена окрема площа, яка повинна бути ізольованою від приміщення іншого (інших) співвласників, мати окремий вихід, окрему систему життєзабезпечення (водопостачання, водовідведення, опалення тощо), тобто складати окремий об`єкт нерухомого майна в розумінні\~статті 181 ЦК України. Згідно п.6.\~Постанови Пленуму Верховного Суду України N 7 від 04.10.91 «Про практику застосування судами законодавства, що регулює право приватної власності громадян на жилий будинок», при вирішенні справ про виділ в натурі часток жилого будинку, що є спільною частковою власністю, судам належить мати на увазі, що це можливо, якщо кожній із сторін може бути виділено відокремлену частину будинку з самостійним виходом (квартиру). Виділ також може мати місце при наявності технічної можливості переобладнати приміщення в ізольовані квартири. Згідно з\~статті 379ЦПК України\~житлом фізичної особи є житловий будинок, квартира, інше жиле приміщення,призначені та придатні для постійного або тимчасового проживання в них. Статтею 380 ЦПК України\~визначено, що житловим будинком є будівля капітального типу, споруджена з дотриманням вимог, встановлених законом,іншими нормативно-правовими актами, і призначена для постійного у ній проживання. Частиною 1 статті 81 ЦПК України\~встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. VІ. Висновок суду. Судом установлено, що позивач є співвласником будинку, розташованого за адресою: [ADDRESS] . Іншим співвласником частини вищевказаного житлового будинку з належною частиною надвірних будівель є [PERSON] . Відповідно до висновку щодо технічної можливості виділу частки з об?єкта нерухомого майна від 19.08.2025 року № 19/08 зазначено, що за технічними показниками частка об?єкта нерухомого майна може бути виділена. Склад новоутворених об?єктів нерухомого майна складається: у користуванні [PERSON] знаходиться житловий будинок під літ. А2, загальною площею 65.2 кв.м., житловою площею 37.0 кв.м., № 2-1 ванна площею 4.6 кв.м; № 2-2 коридор площею 6,7 кв.м.; № 2-3 кухня площею 9.9 кв.м.; № 2-4 кімната площею 20.1 кв.м.; № 2-5 кімната площею 10.2 кв.м.; № 2-6 кімната площею 6.7 кв.м., № 2-7 коридор площею 3.7 кв.м., № 2-8 тамбур площею 3.7 кв.м., сарай під літ. В1, літня кухня під літ. В2, гараж під літ.В3, погріб під літ.Пг2, огорожа під літ № 1, ворота під літ. № 2. Належні [PERSON] \~до [PERSON] частини житлового будинку з відповідною частиною надвірних будівель, які розташовані за адресою: [ADDRESS] , відповідно до висновку щодо технічної можливості виділу в натурі частки з об`єкта нерухомого майна, є відокремленою, має окремий вихід і може бути виділено в натурі. Судом також враховано, що з огляду на позицію Верховного суду виділ частки у спірному майні, що належить на праві спільної часткової власності двом співвласникам, лише одному з них не допускається. У цьому випадку можливим є лише поділ спірного майна в натурі між його співвласниками, в результаті чого право спільної часткової власності на майно припиняється (постанова в справі № 310/7011/17 від 28.07.2021). За таких обставин позивачам підлягає виділу в натурі у спільну часткову власність як окремий та цілий об`єкт нерухомого майна житловий будинок, що підлягає державній реєстрації, а саме житловий будинок під літ. А2, загальною площею 65.2 кв.м., житловою площею 37.0 кв.м., № 2-1 ванна площею 4.6 кв.м; № 2-2 коридор площею 6,7 кв.м.; № 2-3 кухня площею 9.9 кв.м.; № 2-4 кімната площею 20.1 кв.м.; № 2-5 кімната площею 10.2 кв.м.; № 2-6 кімната площею 6.7 кв.м., № 2-7 коридор площею 3.7 кв.м., № 2-8 тамбур площею 3.7 кв.м., сарай під літ. В1, літня кухня піл літ. В2, гараж під літ.В3, погріб під літ.Пг2, огорожа під літ № 1, ворота під літ. № 2. Відповідно до ст. 365 ЦК України право особи на частку у спільному майні може бути припинене за рішенням суду на підставі позову інших співвласників, якщо: 1) частка є незначною і не може бути виділена в натурі; 2) річ є неподільною; 3) спільне володіння і користування майном є неможливим; 4) таке припинення не завдасть істотної шкоди інтересам співвласника та членам його сім`ї. Аналіз положень ст. 365 ЦК України дає підстави для висновку, що право власності співвласника на частку в спільному майні може бути припинено за наявності будь-якої з передбачених пунктами 1-3 частини першої цієї статті підстав, які є самостійними, але за умови, що таке припинення не завдасть істотної шкоди інтересам співвласника та членам його сім`ї. Саме ця обставина є визначальною при вирішенні спорів про припинення права на частку у спільному майні за вимогою інших співвласників. VІІ. Розподіл судових витрат. На підставі ст.\~141\~ЦПК України суд вважає, що оскільки позивачами не заявлено клопотання про стягнення з відповідача судового збору, сплаченого ними при подачі позовної заяви до суду, судовий збір варто залишити за позивачами.

Outcome: approved