Jurisdiction: civil
Date: 2025-12-04 00:00:00

[PERSON] звернулася до Городоцького районного суду Львівської області з позовом до Городоцької міської ради, треті особи [PERSON] , [PERSON] про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Позов мотивований тим, що [INFO] померла її мама [PERSON] . За життя спадкодавець склала заповіт, згідно з яким усе своє майно заповіла їй. Оскільки мати проживала з нею, але не була зареєстрована, нотаріусом з цих підстав відмовлено в оформленні спадкових прав, та роз`яснено про наслідки пропуску строку. Про наявність заповіту вона довідалася тільки у 2025 році, вже після спливу шестимісячного строку. Просить визначити додатковий строк у три місяці після набрання рішенням законної сили для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] . Позивачка та її представник звернулися до суду з заявою, у якій просили проводити розгляд справи у відсутності сторони позивача, просили позовну заяву задовольнити у повному обсязі. Від представника відповідача надійшло клопотання про проведення засідання без участі представника відповідача. У клопотанні зазначено, що при вирішенні клопотання сторона відповідача покладається на думку суду (а.с.39-41). Треті особи подали до суду заяви про розгляд справи у їх відсутності, заперечень щодо задоволення позову на користь позивачки не мають (а.с.42-45). Відповідно до ч.2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов слід задовольнити з наступних підстав. Згідно зі ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до вимог ст.81 ЦПК України\~кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. У судовому засіданні встановлено, що [PERSON] яка є матір`ю позивачки, померла [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , виданим 18.06.2024 Городоцьким відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Львівському районі (а.с.20) Зі свідоцтва про народження, виданого 1970 року вбачається, що [PERSON] ( [PERSON] ) (позивачка) є дочкою спадкодавця [PERSON] (а.с.16). У подальшому після одруження [PERSON] змінила прізвище на « [PERSON] ».(а.с.18) Відповідно до заповіту, складеного 01.07.2011 та посвідченого нотаріусом Городоцького нотаріального округу Львівської області Страшевською Х.Г., [PERSON] на випадок своєї смерті заповіла все своє майно своїй дочці [PERSON] (а.с.21). З Постанови приватного нотаріуса Львівського районного нотаріального округу Львівської області Тимофеєва О.В. від 02.09.2025 № 20/02-31 вбачається, що [PERSON] (позивачка) пропустила встановлений шестимісячний строк для звернення до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини, а тому їй рекомендовано звернутися до суду. (а.с.25) Згідно з ч.1 ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Статтею 1272 ЦК України встановлено, що у разі, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволенню не підлягають. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Якщо ж у спадкоємця перешкод не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про спадкову масу, то положення ч. 3 ст. 1272 ЦК України не застосовуються.\~\~\~\~ При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов`язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини. Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім`єю), невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови. Аналізуючи зібрані по справі докази в світлі наведених правових норм, суд вважає, що строк на звернення із заявою про прийняття спадщини пропущений з поважних причин, оскільки, як зазначає позивачка, безпосередньо після смерті матері вона тривалий час не знала про існування заповіту складеного на її користь, а довідалася про такий документ тільки в липні 2021. Інші спадкоємці відмовились від прийняття спадщини, про що подали в суд заяви. Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що є всі підстави для задоволення позовних вимог [PERSON] . Що стосується додаткового строку, що може бути встановлений для подання позивачем заяви про прийняття спадщини, то суд приходить до висновку про можливість встановлення строку в три місяці з дня набрання рішенням законної сили, який суд вважає достатнім для подання відповідної заяви. Враховуючи наведене, суд задовольняє позовні вимоги в повному обсязі. На підставі наведеного та

Outcome: approved