Jurisdiction: civil
Date: 2025-12-04 00:00:00

У жовтні 2025\~року Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку АПАЧ (далі ОСББ АПАЧ) звернулось до\~суду із\~вказаним позовом\~в якому\~просили стягнути\~з відповідача\~заборгованість зі сплати внесків та платежів, у тому числі відрахувань до резервного та ремонтного фондів співвласника ОСББ АПАЧ за період з 01 грудня 2017 року по 30 вересня 2025 року у розмірі 12413,40 грн., 3 % річних у розмірі 333,51 грн., інфляційні втрати у розмірі 1214,73 грн., а також судовий збір у розмірі 3028 грн. В обґрунтування\~позовних вимог\~зазначено,\~що відповідач є власником квартири за адресою: [ADDRESS] та є співласником багатоквартирного будинку у якому 11 жовтня 2016 року було зареєстровано ОСББ АПАЧ. Рішеннями, протоколами Загальних зборів співвласників та Статутом ОСББ АПАЧ було прийнято ряд рішень, пов`язаних з поточною діяльністю ОСББ АПАЧ, а саме: здійснювати господарчу забезпечення діяльності ОСББ шляхом самозабезпечення, обрати голову правління та встановити, визначити та затвержити перелік та розмір внесків і платежів співвласників ОСББ АПАЧ, у тому числі відрахувань до резервного та ремонтного фондів (витрати на управління багатоквартирним будинком). Оскільки ОСББ АПАЧ створено власниками квартир та нежитлових приміщень за адресою: [ADDRESS] та з метою здійснення управління багатоквартирним будинко фактично несло витрати на його утримання, як складової витрати на управління багатоквартирним будинком, у межах затвердженого кошторису співвласників, а тому навяні правові підстави щодо стягнення заборгованості зі сплати внесків та платежів з відповідача, як співвласника ОСББ АПАЧ у\~тому числі\~відрахувань до\~резервного та\~ремонтного фондів\~у період\~з 01\~грудня 2017\~року по\~30\~вересня 2025 року у розмірі 12413,40 грн., які просили стягнути з відповідача. Крім того, у зв`язку із невиконанням відповідачем обов`язку щодо сплати заборгованості, позивачем нараховані інфляційні втрати у розмірі 1214,73 грн. та 3 % річних у розмірі 333,51 грн., на підставі ст.625 ЦК України за період з 01 січня 2024 року по 30 вересня 2024 року. Ухвалою суду від 03 листопада 2025 року відкрито провадження в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін. Відповідачу надіслано копію ухвали про відкриття провадження разом із матеріалами позовної заяви з доданими до неї документами, проте відповідач правом надання відзиву на позовну заяву не скористався, заяв із запереченнями розгляду справи в порядку спрощеного провадження, а також клопотань про розгляд справи з викликом сторін, до суду не направляв. Відповідно до ч.5 ст.279 ЦПК України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. Оскільки сторонами не надано клопотань про розгляд справи з викликом сторін, справа розглядається за відсутності учасників справи, тому у відповідності до\~ч.2 ст.247 ЦПК України\~фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши письмові докази у справі, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, застосувавши до спірних правовідносин відповідні норми матеріального та процесуального права, вважає, що заявлений позов підлягає задоволенню з огляду на наступне. Судом встановлено, що згідно Витягу з сайту opendatabot.ua від 27 червня 2025 року, відповідач [PERSON] є власником квартири за адресою: [ADDRESS] на підставі договору дарування, посвідченого приватним нотаріусом Криворізького міського нотаріального округу Вакуліч О.С. від 23 листопада 2017 року за № 794. З протоколу № 1 установчих зборів співвласників багатоквартирного будинку за адресою: [ADDRESS] від 24 вересня 2016 року, вбачається, що співвласниками вказаного будинку ухвалено: створити об`єднання співвласників багатоквартирного будинку за адресою: [ADDRESS] та надати йому назву ОСББ АПАЧ; затвердити статус ОСББ АПАЧ у запропонованій редакції; обрати Правління ОСББ АПАЧ у кількості 3-х осіб [PERSON] , [PERSON] . [PERSON] ; обрати голову правління [PERSON] ; обрати ревізора ОСББ АПАЧ Бардукову Л.В.; уповноважино голову правління ОСББ АПАЧ [PERSON] підписати статус ОСББ АПАЧ від імені співвласників ОСББ та подати всі необхідні документи для проведення державної реєстрації ОСББ АПАЧ. За протоколом № 1 засідання членів правління ОСББ АПАЧ від 18 лютого 2017 року, посвідченого 31 липня 2017 року приватним нотаріусом Криворізького міського нотаріального округу Дніпропетровської області Літвіновою І.І. за № 1130, відповідно до п.15 Статуту ОСББ АПАЧ обрано головою зборів членів правління ОСББ АПАЧ [PERSON] . Згідно протоколу № 2 засідання членів правління ОСББ АПАЧ від 10 березня 2017 року, прийнято рішення: щодо виконання головою правління своїх обов`язків без оплати, для економії коштів, а також щодо оплати членських внесків ОСББ АПАЧ на 1 кв.м. 6,00 грн. Згідно протоколу № 3 засідання членів правління ОСББ АПАЧ від 30 квітня 2023 року, прийнято рішення щодо оплати членських внесків ОСББ АПАЧ на 1 кв.м. 10 грн. Відповідно до ст.1 Закону України Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку, об`єднання співвласників багатоквартирного будинку - юридична особа, створена власниками квартир та/або нежитлових приміщень багатоквартирного будинку для сприяння використанню їхнього власного майна та управління, утримання і використання спільного майна. Статею 4 Закону України Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку, передбачено, що об`єднання створюється для забезпечення і захисту прав співвласників та дотримання їхніх обов`язків, належного утримання та використання спільного майна, забезпечення своєчасного надходження коштів для сплати всіх платежів, передбачених законодавством та статутними документами. Згідно ст.15 Закону України Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку, співвласник зобов`язаний,\~зокрема: виконувати обов`язки, передбачені статутом об`єднання, своєчасно і в повному обсязі сплачувати належні внески і платежі. Згідно ст.17 Закону України Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку , для забезпечення\~виконання\~власниками\~приміщень своїх\~обов`язків\~об`єднання\~має\~право: вимагати\~від співвласників\~своєчасної\~та\~у повному\~обсязі\~сплати\~всіх встановлених\~цим\~Законом\~та статутом\~об`єднання\~внесків\~і платежів,\~у\~тому\~числі відрахувань\~до\~резервного\~та ремонтного\~фондів; звертатися до\~суду в\~разі відмови\~співвласника відшкодовувати\~заподіяні збитки,\~своєчасно та\~у повному\~обсязі сплачувати\~всі встановлені\~цим Законом\~та статутом\~об`єднання внески\~і платежі,\~у тому\~числі відрахування\~до резервного\~та ремонтного\~фондів . Основні засади організаційних, господарських відносин, що виникають у сфері надання та споживання житлово-комунальних послуг між їхніми виробниками, виконавцями і споживачами, а також їхні права та обов`язки, регулюються\~Законом України Про житлово-комунальні послуги. Відповідно п.1\~ч.1\~ст.5\~Закону\~України Про\~житлово-комунальні послуги до житлово-комунальних\~послуг\~належать: житлова\~послуга\~-\~послуга\~з\~управління багатоквартирним\~будинком. Послуга\~з\~управління\~багатоквартирним будинком\~включає: забезпечення\~утримання\~спільного\~майна багатоквартирного\~будинку,\~зокрема\~прибирання\~внутрішньобудинкових приміщень\~та\~прибудинкової\~території,\~якщо\~прибудинкова\~територія,\~за\~даними\~Державного земельного\~кадастру,\~знаходиться\~у\~власності або\~користуванні\~співвласників\~багатоквартирного будинку\~відповідно\~до\~вимог законодавства,\~виконання\~санітарно-технічних\~робіт,\~обслуговування\~внутрішньобудинкових\~систем (крім\~обслуговування\~внутрішньобудинкових\~систем,\~що\~використовуються\~для надання\~відповідної\~комунальної\~послуги у\~разі\~укладення\~індивідуальних договорів\~з\~обслуговуванням\~внутрішньобудинкових систем\~про\~надання\~такої послуги,\~за\~умовами\~яких обслуговування\~таких\~систем\~здійснюється виконавцем),\~утримання\~ліфтів\~тощо; купівлю\~електричної\~енергії\~для забезпечення\~функціонування\~спільного\~майна багатоквартирного\~будинку; поточний\~ремонт\~спільного\~майна багатоквартирного\~будинку; інші додаткові послуги, які можуть бути замовлені співвласниками багатоквартирного будинку. Відповідно до ст.1 Закону України Про житлово-комунальні послуги, \~управитель багатоквартирного будинку (далі - управитель) - фізична особа - підприємець або юридична особа - суб`єкт підприємницької діяльності, яка за договором із співвласниками забезпечує належне утримання та ремонт спільного майна багатоквартирного будинку і прибудинкової території та належні умови проживання і задоволення господарсько-побутових потреб. Індивідуальний споживач - це фізична або юридична особа, яка є власником (співвласником) нерухомого майна, або за згодою власника інша особа, яка користується об`єктом нерухомого майна і отримує житлово-комунальну послугу для власних потреб та з якою або від імені якої укладено відповідний договір про надання житлово-комунальної послуги. Відповідно ч.1 ст.9 Закону України Про\~житлово-комунальні послуги,\~\~споживач здійснює\~оплату\~за\~спожиті житлово-комунальні\~послуги\~щомісяця,\~якщо\~інший\~порядок та\~строки\~не\~визначені відповідним\~договором. Споживач не звільняється від оплати житлово-комунальних послуг, отриманих ним до укладення відповідного договору. Статтею 66 ЖК України\~закріплено, плата за користування житлом (квартирна плата) обчислюється виходячи із загальної площі квартири. Згідно ст.67 ЖК України плата за комунальні послуги (водопостачання, газ, теплова енергія та інші послуги) береться крім квартирної плати за затвердженими в установленому порядку тарифами. Згідно ст.68 ЖК України, наймач зобов`язаний\~своєчасно\~вносити\~квартирну плату\~та\~плату\~за комунальні\~послуги. Квартирна плата та плата за комунальні послуги в будинках державного і громадського житлового фонду вносяться щомісяця в строки, встановлені Кабінетом Міністрів України. Відповідно до правової позиції викладеної у постанові Верховного Суду України постанова від 09.11.2016 року у справі № 1238/8935/12, під час розгляду справ про стягнення заборгованості за комунальні послуги, визначальним є встановлення факту надання обслуговуючою організацією комунальних послуг особам, які є їх споживачами. Згідно вимог\~ст.81 ЦПК України\~кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим кодексом. Положеннями частини четвертої статті 319 ЦК України визначено, що власність зобов`язує. Тобто тягар утримання майна покладається на його власника. Згідно\~ст.322 ЦК України\~власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Відповідно до положень статті 162 ЖК України власник зобов`язаний своєчасно вносити квартирну плату та плату за комунальні послуги. Судом встановлено, що відповідач є власником квартири за адресою: [ADDRESS] , тому повинен утримувати своє майно і тому є споживачем послуг з утримання будинку та прибудинкової території та суб`єктом, який мають здійснювати оплату за надані ОСББ АПАЧ послуги. Відповідно до\~статті 509 ЦК України, зобов`язанням є право відношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Статтею 525 ЦК України, передбачає, що одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. Відповідно до ч.1\~ст.526 ЦК України\~зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього\~Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Згідно\~ст.610 ЦК України\~порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). ОСББ АПАЧ належним чином виконувало свої зобов`язання з утримання будинку відповідача, відповідач періодично здійснював оплату за надані позивачем послуги, але не в повному обсязі, у зв`язку з чим виникла заборгованість. Як встановлено судом з наданого розрахунку заборгованості, який перевірений судом та не спростований відповідачем, борг щодо сплати внесків на управління (утримання) багатоквартирного будинку та прибудинкової території за адресою: [ADDRESS] за період з грудня 2017 року по вересень 2025 року становить 12413,40 грн. Доказів погашення заборгованості та спростування розрахунку заборгованості до суду відповідачем не надано. Крім того, згідно з частиною 2\~статті 625 ЦК України\~боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. Велика Палата Верховного Суду у постанові від 10 квітня 2018 року у справі № 910/10156/17 вказала, що приписи\~статті 625 ЦК України\~поширюються на всі види грошових зобов`язань, та погодилася з висновками Верховного Суду України, викладеними у постанові від 01 червня 2016 року у справі № 3-295гс16, за змістом яких грошове зобов`язання може виникати між сторонами не тільки з договірних відносин, але й з інших підстав, передбачених цивільним законодавством. За змістом частини 1 статті\~901, частини 1 статті\~903 ЦК України, за договором про надання послуг одна сторона (виконавець) зобов`язується за завданням другої сторони (замовника) надати послугу, яка споживається в процесі вчинення певної дії або здійснення певної діяльності, а замовник зобов`язується оплатити виконавцеві зазначену послугу, якщо інше не встановлено договором. Якщо договором передбачено надання послуг за плату, замовник зобов`язаний оплатити надану йому послугу в розмірі, у строки та в порядку, що встановлені договором. Беручи до уваги вищевикладене, правовідносини, які склалися на підставі договору про надання послуг, є грошовим зобов`язанням і, зважаючи на таку юридичну природу правовідносин сторін, на них поширюється дія частини 2\~статті 625 ЦК\~як спеціальний вид цивільно-правової відповідальності за прострочення виконання зобов`язання (постанова Верховного Суду України від 14 листопада 2011 р. у справі № 6-40цс11). Оскільки неправомірними діями відповідача позивачеві було завдано збитків, по суті матеріальної шкоди, яка виражена в грошовому еквіваленті, а відтак є грошовим зобов`язанням, суд вважає, що позовні вимоги позивача про стягнення індексу інфляції та трьох відсотків річних узгоджуються з положеннями частини 2\~статті 625 ЦК України. Таким чином, згідно з розрахунку доданого по позову, з яким погоджується суд, з відповідача підлягає стягненню нараховані за період з 01 січня 2024 року по 30 вересня 2025 року 3% річних у розмірі 333,51 грн. та інфляційні втрати у розмірі 1214,73 грн. Суд зазначає, що постановою Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 року № 211 Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2 (із змінами і доповненнями, внесеними постановами Кабінету Міністрів України) установлено з 12 березня 2020 року до 22 травня 2020 року на всій території України карантин, який тривав до 30 червня 2023 року. При цьому Законом України від 30 березня 2020 року № 540-IX Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19) розділ «Прикінцеві та перехідні положення» ЦК України доповнено, зокрема, пунктом 12 такого змісту: Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 257, 258, 362, 559, 681, 728, 786, 1293 цього Кодексу, продовжуються на строк дії такого карантину. Крім того на підставі п.19 Прикінцеві та перехідні положення ЦК України (в редакції з 17 березня 2022 року) вбачається, що у період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану строки, визначені статтями 257-259, 362, 559, 681, 728, 786, 1293 цього Кодексу, продовжуються на строк його дії. Так у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України згідно із Указом Президента України Про ведення воєнного стану в Україні № 64/2022 в Україні введено воєнний стан із 05.30 години 24 лютого 2022 року, який діє до теперішнього часу. Врахувавши наведені норми, суд вважає, що для заявлених позивачем вимог строки загальної позовної давності не спливли, оскільки Законами України були внесені зміни до ЦК щодо продовження строків за ст.257 ЦК на час дії карантинних обмежень та на час введеного в Україні воєнного стану, крім того строк давності переривався здійсненням відповідачем часткової оплати за надані послуги. Відповідно до п.6 ч.1 ст.264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує питання як розподілити судові витрати між сторонами. Відповідно до\~ст.141 ЦПК України\~стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати. Таким чином, на підставі вищевикладеного та відповідно до документів, які міститься в матеріалах справи, необхідно стягнути з відповідача на користь позивача судові витрати зі сплати судового збору в сумі 3028 грн.

Outcome: approved