Jurisdiction: civil
Date: 2025-12-07 00:00:00

14.10.2025 позивач звернулася до суду з вказаним позовом посилаючись на те , що 16.05.2016 року рішенням Артемівського міськрайонного суду Донецької області у справі № 219/2268/16-ц\~стягнуто з [PERSON] на користь [PERSON] аліменти на неповнолітнього сина [PERSON] , [INFO] , в розмірі\~1/4\~частини\~заробітку\~(доходу)\~щомісячно, але\~не\~менше \~30%\~прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з 15 березня 2016 року і до досягнення її повноліття. Однак, зобов`язання щодо сплати аліментів [PERSON] належним чином не виконував та не виконує, про що свідчить розрахунок заборгованості по аліментам Бахмутського відділу ДВС Бахмутського району Донецької області Східного МУЮ Міністерства юстиції. Рішенням Артемівського міськрайонного суду Донецької області від 09.09.2021 року у справі № 219/3517/21 стягнуто з [PERSON] пеню в розмірі 8739,55\~гривень з\~березня\~2016 року до 09 квітня 2021 року. Рішенням Дружківського міського суду Донецької області від 25.10.2024 року у справі № 229/6897/24 стягнуто з [PERSON] пеню у розмірі 19624,41 за період з травня 2021 по грудень 2022 року. Із\~розрахунку\~заборгованості\~по\~аліментах\~ВП\~51353442\~станом\~на\~03.09.2025рокумає місце прострочення сплати аліментів, що призвело до виникнення заборгованості на суму 5150,15 гривень. Виходячи із правових позицій Верховного Суду, розмір неустойки (пені) за період з серпня 2024 року по листопад (включно) 2024 року буде становити 3627,38 гривень. Просила стягнути з відповідача на її користь суму\~неустойки\~(пені)\~у\~зв`язку\~з несплатою\~аліментів в розмірі 3627,38 грн за період з серпня 2024 року по листопад(включно) 2024 року. Ухвалою суду від 17.10.2025 позовну заяву прийнято до свого провадження, відкрито спрощене позовне провадження, у зв`язку з чим призначено судове засідання з повідомленням (викликом) сторін для розгляду справи по суті на 18 листопада 2025 року та визначено відповідачу п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву з одночасним надісланням копії відзиву відповідно до вимог ч. 4\~ст. 178 ЦПК України\~позивачу. 18.11.2025 року ухвалою суду відкладено судове засідання на 08.12.2025 року через неявку відповідача. До судового засідання позивач не з`явилась, про дату, час та місце проведення судового розгляду повідомлялась належним чином, у позовній заяві зазначила про можливість розгляду справи у її відсутність, заперечень проти ухвалення заочного рішення від неї не надходило. Відповідач [PERSON] повідомлений належним чином про дату, час та місце проведення судового засідання відповідно до частини 11\~статті 128 ЦПК України\~- шляхом розміщення оголошення про виклик до суду на офіційному веб-сайті Покровського районного суду міста Кривого Рогу та відповідно до частини 7\~статті 128\~ЦПК України та \~шляхом направлення судової повістки за останньою зареєстрованою адресою місця проживання як внутрішньо переміщеної особи, до судового засідання не з`явився за невідомою суду причиною, заяв та клопотань про розгляд справи без його участі або про відкладення судового засідання від нього на адресу суду не надходило. У встановлений ухвалою про відкриття провадження у справі строк відзив на позовну заяву відповідачем також не поданий. За таких обставин суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних та доказів, заочно у відповідності до вимог ст. ст. 280-281 ЦПК України, проти чого представник позивача не заперечує. У зв`язку з неявкою сторін та у відповідності до частини 2\~статті 247 ЦПК України, фіксування судового засідання технічними засобами не здійснювалося. Суд, розглянувши цивільну справу в межах заявлених позовних вимог, дослідивши матеріали справи та докази в їх сукупності, приходить до висновку, що позовні вимоги обґрунтовані та підлягають задоволенню з огляду на таке. \~ \~ \~ \~Позивачем у справі є [PERSON] , [INFO] , зареєстрована [ADDRESS] ( а.с.4-5) \~ \~ \~ \~Відповідно до свідоцтва про народження серії [NUMBER] від 22.01.2013 року [PERSON] , [INFO] , його батьками записані [PERSON] та [PERSON] ( а.с.6) Із\~розрахунку\~заборгованості\~по\~аліментах\~ВП\~51353442\~станом\~на\~03.09.2025рокумає місце прострочення сплати аліментів, що призвело до виникнення заборгованості на суму 5150,15 гривень ( а.с.7-8) Відповідно до ч.1 ст.196 СК України, при виникненні заборгованості з вини особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення. Розмір та вид відповідальності за прострочення сплати аліментів встановлено ч. 1ст. 196 СК України. Так, у разі виникнення заборгованості з вини особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду або за домовленістю між батьками, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка суми несплачених аліментів за кожен день прострочення від дня прострочення сплати аліментів до дня їх повного погашення або до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, але не більше 100 відсотків заборгованості. Відповідно до частини 3 статті 195 СК України, розмір заборгованості за аліментами обчислюється державним виконавцем, а у разі спору - судом. У п. 22 постанови Пленуму Верховного Суду України від 15 травня 2006 року N 3 "Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів" роз`яснено, що відповідальність платника аліментів за прострочення їх сплати у виді неустойки (пені), визначена уст. 196 СК України, настає лише за наявності вини цієї особи, на платника аліментів не можна покладати таку відповідальність, якщо заборгованість утворилася з незалежних від нього причин, зокрема, у зв`язку з несвоєчасною виплатою заробітної плати, затримкою або неправильним перерахуванням аліментів банками. В інших випадках стягується неустойка за весь час прострочення сплати аліментів. Таким чином, виходячи зі змісту ст. 196 СК України, суд відповідно до вимогст. 264 ЦПК України повинен встановити факт заборгованості за аліментами й наявність чи відсутність вини особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду, у її виникненні та залежно від цього вирішити питання про наявність чи відсутність у одержувача аліментів права на стягнення неустойки. Враховуючи, що відповідач був обізнаний про рішення суду про стягнення з нього аліментів та відкриття виконавчого провадження, а також знав про наявність свого батьківського обов`язку піклуватись про дитину, суд вважає, що вина [PERSON] у виникненні заборгованості по сплаті аліментів доведена. У своїй постанові у справі № 333/6020/16 від 03.04.2019 Велика Палата Верховного Суду висловила правову позицію щодо обчислення пені у зв`язку із несплатою аліментів і зазначила, що розмір пені за місячним платежем розраховується так: заборгованість зі сплати аліментів за конкретний місяць (місячний платіж) необхідно помножити на кількість днів заборгованості, які відраховуються з першого дня місяця, наступного за місяцем, у якому мали бути сплачені, але не сплачувалися аліменти, до дня їх фактичної виплати (при цьому день виконання зобов`язання не включається до строку заборгованості) та помножити на один відсоток: заборгованість за місяць х кількість днів заборгованості х 1%. За цим правилом обраховується пеня за кожним простроченим місячним платежем. Загальний розмір пені становить суму розмірів пені, обрахованої за кожним місячним (періодичним) платежем. Неустойка (пеня)-це спосіб забезпечення виконання зобов`язання. Її завдання - сприяти належному виконанню зобов`язання, стимулювати боржника до належної поведінки. Однак таку функцію неустойка виконує до моменту порушення зобов`язання боржником. Після порушення боржником свого обов`язку неустойка починає виконувати функцію майнової відповідальності. Це додаткові втрати неналежного боржника, майнове покарання його за невиконання або невчасне виконання обов`язку сплатити аліменти. Правило про стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення означає, що при обчисленні загальної суми пені за прострочення сплати аліментів ураховується сума несплачених аліментів та кількість днів прострочення. Оскільки аліменти нараховуються щомісячно, строк виконання цього обов`язку буде різним, отже і кількість днів прострочення також буде різною залежно від кількості днів у місяці. Тобто, пеня за прострочення сплати аліментів повинна нараховуватися на всю суму несплачених аліментів за кожен день прострочення її сплати, а її нарахування не обмежується тільки тим місяцем, у якому не проводилося стягнення. Позивачем проведено розрахунок пені за несвоєчасну плату аліментів за період з серпня 2024 року по листопад ( включно) 2024 року, загальний розмір пені у розмірі 1% від суми простроченої заборгованості складає 3627,38 грн. Враховуючи положення ч.1 ст. 196 СК України розмір пені не є більшим розміру заборгованості, що складає 5150,15 грн, як про це зазначено у розрахунку заборгованості зі сплати аліментів, складеному державним виконавцем. Доказів того, що заборгованість за аліментами виникла внаслідок несвоєчасної виплати заробітної плати, затримки або неправильного перерахування аліментів банками, матеріали справи не містять, а тому, звертаючись до суду з цим позовом, позивач набула право на стягнення з відповідача неустойки за аліментами за зазначений вище період. Оцінивши в сукупності докази, що містяться в матеріалах справи, суд дійшов висновку, що відповідач зобов`язаний сплачувати аліменти, що свідчить про наявність презумпції вини платника аліментів у виникненні заборгованості з їх сплати та є підставою для застосування до відповідача відповідальності, передбаченої частиною 1статі 196 СК України. З огляду на викладене, суд приходить до висновку про наявність підстав для задоволення позову, тому з відповідача на користь позивача підлягає стягненню неустойка (пеня) за прострочення сплати аліментів в сумі 3627,38 грн. Відповідно до вимог статті 5 Закону України «Про судовий збір`та положень статті 141 ЦПК України, позивач звільнена від сплати судового збору при звернені до суду з позовом про стягнення аліментів, тому з відповідача в дохід держави підлягає стягненню судовий збір у розмірі 1211,20 грн. На підставі вищевикладеного,

Outcome: approved