Jurisdiction: civil
Date: 2025-12-07 00:00:00

15.09.2025 керівник Жовківської окружної прокуратури Львівської області звернувся в інтересах держави в особі Кам`янко-Бузької міської ради Львівського району Львівської області до суду із позовом, яким просить стягнути із [PERSON] шкоду в розмірі 11118 грн., яка завдана державним водоохоронним біоресурсам незаконним виловом риби, а також судовий збір у сумі 2422,40 грн. В обгрунтування заявлених вимог позивач покликається на те, що 16.03.2024 року приблизно 15 год. 30 хв. на скидному каналі Добротвірської ДТЕС, поблизу с. Руда Кам`янка-Бузької ТГ Львівського району Львівської області, відповідач [PERSON] проводив вилов риби, чим порушив пп. 9 п. 3 розділу IV Правил любительського та спортивного рибальства та завдав збитки рибному господарству України, за що був притягнутий до адміністративної відповідальності згідно постанови №303 від 29.03.2024 року про притягнення його до адміністративної відповідальності за правопорушення, передбачене ч. 3 ст.\~85\~КУпАП із накладенням на відповідача адміністративного стягнення у виді штрафу у розмірі 340 грн., копії яких відповідач отримав та сплатив указаний штраф у повному обсязі. Проте, відповідачем [PERSON] не відшкодовано збитків, завданих водним біоресурсам внаслідок незаконного вилову риби в розмірі 11118,00 грн. Відтак, представник позивача просить заявлені позовні вимоги задовольнити та стягнути завдані збитки із відповідача на користь позивача. Ухвалою від 16.09.2025 відкрито провадження у справі, розгляд справи вирішено проводити в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін. Відповідачу встановлено п`ятнадцятиденний строк для подання відзиву на позовну заяву. Відповідач не скористався правом на подачу відзиву. 13.10.2025 розгляд справи відкладався у зв`язку із неявкою відповідача. 25.11.2025 не відбувся розгляд справи через планові стабілізаційні відключення електроенергії. 08.12.2025 сторони в судове засідання не з`явилися. Прокурор Гудима Л. подала клопотання, в якому просила розглянути справу без її участі, не заперечила проти винесення заочного рішення. Представники Кам?янка-Бузької міської ради Львівського району Львівської області, Управління державного агентства меліорації та рибного господарства у Львівській області та відповідач у судове засідання не з`явилися, про причини неявки суд не повідомили, хоча належним чином повідомлялися про час та місце розгляду справи. Відповідно до ч.1 ст.280 ЦПК України, враховуючи відсутність заперечень прокурора проти заочного розгляду справи, суд вважає за можливе ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів. В зв`язку з неявкою учасників справи, відповідно до ст.247 ЦПК України, розгляд справи здійснюється без фіксування судового засідання технічними засобами. Дослідивши матеріали та з`ясувавши дійсні обставини справи, перевіривши їх доказами, суд приходить до висновку про задоволення позовних вимог у повному обсязі, виходячи із таких мотивів. Згідно статті 2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Статтею 4\~ЦПК України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. У випадках, встановлених законом, до суду можуть звертатися органи та особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб або державних чи суспільних інтересах. Відповідно ч. 3 ст. 12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Як передбачено частиною першою статті 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до ст.\~76\~ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються письмовими, речовими і електронними доказами, висновками експертів, показаннями свідків. Згідно частини першої та другої статті 89ЦПК\~України суд оцінює докази засвоїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Статтею 81\~ЦПК України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Частинами п`ятою сьомою статті 81 цього Кодексу передбачено, що докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом. Судом встановлено, що 16.03.2024 року приблизно 15 год. 10 хв. на скидному каналі Добротвірської ДТЕС, поблизу с. Руда Кам`янка-Бузької ТГ Львівського району Львівської області, відповідач [PERSON] проводив вилов риби, чим порушив пп. 9 п. 3 розділу IV Правил любительського та спортивного рибальства та завдав збитки рибному господарству України, про що головним державним інспектором Львівського рибоохоронного патруля складено протокол №0141 від 16.03.2024 року. Постановою по справі про адміністративне правопорушення за №303 від 29.03.2024 року, винесеною головним державним інспектором Львівського рибоохоронного патруля Панасюком Ю.І., Терефельського С.П. притягнуто до адміністративної відповідальності за правопорушення, передбачене ч. 3 ст. 85 КУпАП, із накладенням адміністративного стягнення у виді штрафу у розмірі 340 грн, копію якої відповідач отримав. Згідно наявного у матеріалах справи розрахунку збитків про величину заподіяної шкоди внаслідок незаконного рибного промислу, [PERSON] виловив наступну кількість риби по видах: Сазан (короп) 3 шт. Відповідно до постанови Кабінету\~Міністрів України\~№1042\~від 29.09.2023\~року, внаслідок незаконного вилову ним риби були завдані збитки державним рибним ресурсам: сазан (короп) 3706 грн. за 1 гол., а всього 11118 грн. Крім того, як вбачається із матеріалів справи, відповідач [PERSON] добровільно сплатив штраф у сумі 340,00 грн., що підтверджується постановою про закінчення виконавчого провадження ВП №75102708 від 05.06.2024. Статтею 11\~ЦК України визначено, що підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є завдання майнової (матеріальної) та моральної шкоди іншій особі. Підпунктом 2 пункту 1 розділу IІІ Правил любительського та спортивного рибальства передбачено, що рибалки мають право на добування (вилов) водних біоресурсів відповідно до добової норми улову, у мінімально дозволених для добування (вилову) розмірах видів водних біоресурсів, а також знаряддями лову, у місцях та в строки не заборонені цими Правилами та наказами органів рибоохорони. В силу приписів підпункту 9 пункту 3 розділу IV Правил любительського та спортивного рибальства, затвердженого наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України №700 від 19.09.2022 року, - забороняється добування (вилов) у таких місцях, зокрема: каналах (підвідних, скидних, магістральних) теплоенергоцентралей, електростанцій, відводах рибогосподарських і меліоративних систем, шлюзових каналах тощо. Згідно підпункту 8 пункту 3 розділу IІІ цих Правил до обов`язків рибалок належить: відшкодовувати шкоду, заподіяну водним біоресурсам внаслідок порушення цих Правил, у порядку та розмірах, визначених законодавством. Незаконно добуті (виловлені) водні біоресурси у живому та неушкодженому вигляді підлягають поверненню у природне середовище існування, а у випадку їх ушкодження вилученню у порядку, визначеному законодавством (п. 2 розділу VІІ цих Правил). Відповідно до ч.1ст.1166\~Цивільного кодексу\~України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини (ч. 2 ст. 1166 ЦК України). Статтею 64\~Закону України\~«Про тваринний\~світ» передбачено, що за порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу тягне за собою адміністративну, цивільно-правову чи кримінальну відповідальність відповідно до закону. Відповідальність за порушення законодавства в галузі охорони ,використання і відтворення тваринного світу несуть особи, винні, серед іншого, в порушенні правил використання об`єктів тваринного світу, незаконному вилученні об`єктів тваринного світу з природного середовища. Незаконно добуті (зібрані) об`єкти тваринного світу, виготовлена з них продукція, знаряддя правопорушень підлягають безоплатному вилученню в установленому законом порядку. У разі вилучення незаконно добутих живих тварин повинні бути вжиті заходи щодо їх збереження, і за можливості - повернення у природне середовище. Крім того, відповідно до ч. 1 ст.\~69\~Закону України\~«Про охорону\~навколишнього природного\~середовища» шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Згідно ч. 4 ст.\~63\~Закону України\~«Про тваринний\~світ» підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу. Розмір компенсації за незаконне добування, знищення або пошкодження видів тваринного світу, а також за знищення чи погіршення середовища їх існування встановлюється Кабінетом Міністрів України. Відповідно до такс для обчислення розміру шкоди, завданої порушенням законодавства про рибне господарство внаслідок незаконного добування (вилову), знищення або пошкодження водних біоресурсів, а також незаконного знищення чи погіршення середовища існування водних біоресурсів, затвердженої Постановою Кабінету\~Міністрів України\~№1042\~від 29.09.2023 (Додаток №1 до цієї Постанови), розмір шкоди, заподіяної відповідачем внаслідок незаконного вилову риби, складає 11118,00 грн., яка станом на час розгляду справи ним не відшкодована. Таким чином, суд приходить до переконання, що позовні вимоги є обґрунтованими, оскільки у добровільному порядку шкоду, заподіяну внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів, відповідачем не спростовано та відшкодовано не було, а тому позов слід задовольнити повністю. Крім того, у відповідності до ч. 1 ст.\~141\~ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Оскільки позивачем при поданні позову до суду сплачено судовий збір у сумі 2422,40 грн., то враховуючи задоволення цього позову, такий збір слід стягнути з відповідача на користь позивача (Львівська обласна прокуратура). Ураховуючи викладене, та

Outcome: approved