Jurisdiction: civil
Date: 2025-12-03 00:00:00

Позивач в особі представника позивача [PERSON] звернулась до суду з позовною заявою, в якій просить стягнути з [PERSON] на користь позивача 264200 грн матеріальної\~ шкоди\~ та\~ 10\~ 000 грн\~ моральної шкоди, та покласти на відповідача судові витрати. Позов обґрунтований тим, що [PERSON] є власником нежитлових приміщень цокольного поверху в\~ житловому\~ будинку\~ [ADDRESS] . У\~ період\~ 14-15\~ лютого\~ 2025\~ року\~ в квартирі [ADDRESS] , стався прорив батареї опалення. 16 лютого 2025 року сусіди звернулися до аварійної служби через витік гарячої води, яка\~ за\~ відсутності\~ власників,\~ здійснила\~ відкриття\~ квартири,\~ після\~ чого\~ виконала роботи з зрізання та заглушення пошкодженої батареї.\~ Внаслідок витоку гарячої води\~ з\~ опалюваної\~ системи,\~ приміщення,\~ розташоване\~ під\~ квартирою\~ [ADDRESS] ),\~ протягом\~ трьох\~ днів\~ також\~ зазнало підтоплення. Факт\~ залиття\~ зафіксований\~ Актом\~ про\~ залиття,\~ аварію,\~ що\~ трапилась\~ в\~ системі центрального\~ опалення,\~ гарячого\~ водопостачання\~ від\~ 19.02.2025 складеного представниками Шевченківської\~ філії\~ КП\~ «Харківські\~ теплові\~ мережі». Затоплення належного позивачці [PERSON] нежитлового приміщення цокольного\~ поверху,\~ розташованого\~ під\~ квартирою\~ [ADDRESS] \~ відбулось\~ з\~ вини\~ відповідачки\~ [PERSON] , яка є власницею квартири [ADDRESS] , відповідно\~ до Інформації з державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно № 42797995 від 21.05.2025. Згідно Звіту\~ про\~ оцінку\~ збитків\~ №\~ 2/05/2025 розмір матеріальних збитків заподіяних\~ внаслідок\~ залиття\~ водою нежитлових\~ приміщень\~ цокольного\~ поверху\~ №91-1 - 91-3,\~ загальною\~ площею\~ 72,8 кв.\~ м.,\~ в\~ житловому\~ будинку\~ літ.\~ «А-5»,\~ що\~ належить\~ [PERSON] \~ за\~ адресою: [ADDRESS] , станом на 12.05.2025 становить 249200,00 грн. Крім того, позивач струджує, що залиттям приміщень, які належать [PERSON] їй спричинено моральну шкоду\~ та на підставі ч. 1 ст. 23 ЦПК України просить стягнути з відповідача моральну шкоду в розмірі 10 000 грн. Позивач та її представник в судове засідання не з`явились, про дату час та місце судового розгляду повідомлялись завчасно та належним чином. Від представника позивача надійшла заява про розгляд справи без її участі, проти ухвалення заочного рішення не заперечувала. Відповідач в судові засідання не з`являється, про дату та час судового розгляду повідомлялась судом завчасно та належним чином. Відзиву щодо заявлених позовних вимог або будь-яких заяв від відповідача до суду не надходило. В подальшому, відповідно до ч. 11 ст. 128 ЦПК України судом розміщено оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України про виклик відповідача до суду, однак остання в судове засідання на вказану в оголошенні дату не з`явилась, жодних заперечень проти позову, заяв про розгляд справи без її участі до суду не надіслала, про причини неявки суд не повідомила. Частиною 11 статті 128 ЦПК України передбачено, що з опублікуванням оголошення про виклик відповідач вважається повідомленим про дату, час і місце розгляду справи, отже суд, з урахуванням положень ст. 280 ЦПК України, за згодою позивача розглядає справу в заочному порядку. Під час розгляду справи судом встановлено наступне. Позивач [PERSON] є власником нежитлових приміщень цокольного поверху №91-1:-91-3 загальною площею 72,8 квадратних метрів в житловому будинку літ «А-5» житловому\~ будинку\~ [ADDRESS] , що підтверджується договором дарування від 23.07.2008, засвідченим приватним нотаріусом Канавцем С.В., зареєстрованим в реєстрі за №1893. Згідно з актом про залиття, аварію, що трапилась в системі центрального опалення, гарячого водопостачання від 19.02.2025 складеного та підписаного начальником теплового району №4 Шевченківської філії КП «ХТМ» К.С. Гардером та майстром персоналу з обслуговування ВБС теплового району №4 Шевченківської філії КП «ХТМ» А.В. Столяренком,\~ 16.02.2025 до міської диспетчерської служби «15-62» надійшли заявки від мешканців квартир [ADDRESS] про течу гарячої води в технічному підпіллі вказаного будинку. Працівниками аварійно-диспетчерської служби Шевченківської філії, які прибули на місце аварії, було встановлено, що залиття гарячою водою відбувається із квартири [ADDRESS] . При наданні доступу до квартири [ADDRESS] було встановлено, що причиною течі став дефект опалювального приладу в цій квартирі. При огляді нежитлових приміщень, розташованих в цокольному поверху багатоквартирного будинку [ADDRESS] , встановлено що внаслідок залиття пошкоджені нежитлові приміщення: приміщення №1 площею 56.1 квадратних метрів, приміщення №2 площею 11,3 квадратних метрів, приміщення №3 площею 5,4 квадратних метрів. Згідно з інформаційною довідкою № 427979795 від 21.05.2025 квартира [ADDRESS] , на праві власності належить відповідачу [PERSON] . Відповідно до Звіту про оцінку збитків №2/05/2025 від 12.05.2025, складеного суб`єктом оціночної діяльності фізичною особою-підприємцем [PERSON] (сертифікат суб`єкта оціночної діяльності №1145/20 від 29.12.2020), розмір матеріальних збитків (прямих збитків) заподіяних внаслідок залиття водою нежитлових приміщень цокольного поверху № 91-1-:-91-3, загальною площею 72,8 кв. м., в житловому будинку літ. «A-5», що належить [PERSON] за адресою: [ADDRESS] складає 249 200 грн. Звіт підписаний оцінювачем [PERSON] , містить розділи, що розкривають зміст проведених процедур та використаної нормативно-правової бази з оцінки майна. До звіту додано копію Сертифікату суб`єкта оціночної діяльності, виданого Фондом державного майна України, свідоцтва № [NUMBER] від 25.12.2011 про реєстрацію в Державному реєстрі оцінювачів, виданого [PERSON] . За правилами ст. 386 ЦК України власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової і моральної шкоди. Вимогами ч. 1, 2 ст. 22 ЦК України встановлено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками, зокрема, є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). З аналізу норм цивільного законодавства можна зробити висновок, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Для наявності деліктної відповідальності необхідна наявність складу правопорушення: а) наявність шкоди, б) протиправна поведінка заподіювача шкоди, в) причинний зв`язок між шкодою та поведінкою заподіювача, г) вина. Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини, якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. З огляду на наведене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності і диспозитивності цивільного процесу, положень ЦК України щодо відшкодування шкоди, саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності вини у завданні шкоди. Висновок суду відповідає правовій позиції Верховного Суду, викладеній у\~ постанові від 13.11.2019, прийнятій у справі №757/31418/15-ц. Згідно з ч. 4, 5 ст. 319 ЦК України власність зобов`язує. Власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію та природні якості землі. За правилами ст. 322 ЦК України власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Згідно зі ст. 151 ЖК України громадяни, які мають у приватній власності будинок (квартиру), зобов`язані забезпечувати його схоронність, провадити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт, утримувати в порядку придомову територію. У пункті 2.3.6 Правил утримання житлових будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76, зареєстрованих в Мін`юсті 25 серпня 2005 року за № 927/11207, зазначено, що у разі залиття, аварії квартири складається відповідний акт, форма якого затверджена додатком № 4. Відповідно до даного додатку акт повинен містити дані про події, які відбулись, наслідки таких подій, причину залиття, винну особу, яка здійснила неправомірні дії, та підписи осіб, у присутності яких такий акт складено. Факт залиття нежитлових приміщень цокольного поверху №91-1:-91-3 в житловому будинку літ «А-5» житловому\~ будинку\~ [ADDRESS] підтверджується, зокрема вищезазначеним актом обстеження від 19.02.2025. Отже, суд приходить до висновку про те, що матеріальна шкода була заподіяна позивачу [PERSON] , саме в результаті залиття квартири та саме з вини відповідача - власниці квартири [ADDRESS] . Таким чином, а також враховуючи, що відповідачем не надано до суду доказів на спростування своєї вини або будь яких із вказаних обставин, суд приходить до висновку про задоволення позовних вимог в розмірі завданих збитків. Позивач у наданому позові просить стягнути матеріальну шкоду у розмірі 264200 грн, однак згідно Звіту про оцінку збитків №2/05/2025 від 12.05.2025 сума збитків складає 249200 грн, таким чином позовна вимога про відшкодування матеріальної шкоди підлягає частковому задоволенню в межах цієї суми. Крім того, позивачем заявлено вимогу про стягнення з відповідача 10000 грн моральної шкоди. Відповідно до положень ст. 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна. Якщо інше не встановлено законом, моральна шкода відшкодовується грошовими коштами, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. За загальним правилом зобов`язання з відшкодування шкоди як майнової, так і моральної є безпосереднім наслідком правопорушення, тобто порушення охоронюваних законом суб`єктивних особистих немайнових і майнових прав та інтересів учасників цивільних відносин. За своїм характером ці зобов`язання належать до недоговірних, тобто вони виникають поза межами існуючих між потерпілим і завдавачем шкоди договірних чи інших правомірних зобов`язальних відносин. При цьому, суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості. Положення ст. 1167 ЦК України містять загальні підстави для відшкодування моральної шкоди, завданої неправомірними діями, складовими елементами яких є: шкода, протиправне діяння особи, котра її завдала, причинний зв`язок між ними, а також вина заподіювача шкоди. Перераховані підстави для деліктних зобов`язань є обов`язковими. Відсутність хоча б одного елементу виключає відповідальність за завдану шкоду. Таким чином, враховуючи, що судом встановлено факт заподіяння шкоди майну позивача внаслідок\~ протиправної поведінки відповідача, ступінь вини відповідача, відтак, враховуючи вимоги розумності та справедливості, суд доходить до висновку про задоволення вимоги про стягнення з відповідача 10000 грн моральної шкоди. Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: у разі задоволення позову - на відповідача; у разі відмови в позові - на позивача; у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Виходячи з викладеного, суд стягує з відповідача на користь позивача судовий збір пропорційно до задоволеної частини вимог. Водночас, разом із позовом представником позивача зроблено заяву про намір подати докази про понесені судові витрати на професійну правничу допомогу протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду. Згідно п. 5 ч. 7 ст. 265 ЦПК України у разі необхідності в резолютивній частині також вказується про призначення судового засідання для вирішення питання про судові витрати, дату, час і місце його проведення; строк для подання стороною, за клопотанням якої таке судове засідання проводиться, доказів щодо розміру понесених нею судових витрат.

Outcome: partial