Jurisdiction: civil
Date: 2025-12-04 00:00:00

До Кіцманського\~районного суду\~Чернівецької області\~звернулася адвокат\~Дущак Ю.С.,\~яка представляє\~інтереси [PERSON] ,\~із заявою\~про встановлення\~факту,\~що має\~юридичне значення,\~в якій\~просить суд\~встановити факт\~того,\~що архівна довідка № 148 від 17.06.2022, яка видана Чернівецьким ТзДВ « Трембіта», в якій відомості заявника вказано « [PERSON] , [INFO] » належить заявниці. Заяву мотивує тим, що [PERSON] звернулася до управління Пенсійного фонду України із заявою про призначення пенсії за віком, надавши всі необхідні документи. У призначенні пенсії відмовлено з тих підстав, що до страхового стажу не зараховано період роботи з 05.09.1977 по 14.07.1980 через те, що в архівній довідці вказано прізвище « [PERSON] » і це не відповідає її паспортним даним. Саме ця підстава стала причиною звернення до суду із зазначеною заявою. Адвокат Дущак Ю.С. в судове засідання не з`явилася, подала заяву про підтримання заявлених вимог та розгляд справи без його участі. Представник зацікавленої особи ГУ ПФУ в Чернівецькій області в судове засідання не з`явився. про дату, час та місце розгляду повідомлений належним чином, що підтверджено довідкою про доставку електронного документу до його електронного кабінету. Будь-яких заяв чи клопотань не подав. Представник зацікавленої особи ГУ ПФУ в Львівській області Федчина\~Р.Б. в судове засідання не з`явилася, однак на електронну пошту суду подала письмові пояснення, які суд повертає без розгляду враховуючи наступне. Згідно з ч. 6 ст. 14 ЦПК України, адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Відповідно до абзацу 2 ч. 8 ст. 14 ЦПК України, реєстрація в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, не позбавляє права на подання документів до суду в паперовій формі. Особа, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, може подавати процесуальні, інші документи, вчиняти інші процесуальні дії в електронній формі\~виключно за допомогою\~Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, з використанням кваліфікованого електронного підпису або засобів електронної ідентифікації, що мають високий рівень довіри, відповідно до вимог\~законів України\~"Про електронні документи та електронний документообіг"\~та\~«Про електронну\~ідентифікацію та\~електронні довірчі\~послуги», якщо інше не передбачено цим Кодексом. Вимоги до форми та змісту письмової заяви, клопотання, заперечення передбачені ч. 1 ст.183 ЦПК України, у тому числі\~у статті зазначено, що будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету. Згідно з ч.4 ст.183 ЦПК України, суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.\~ Отже, надіславши пояснення з використанням електронного цифрового підпису на електронну пошту суду, а не за допомогою підсистеми «Електронний суд», представник зацікавленої особи ГУ Пенсійного фонду України в Львівській області Р.Федчина, використала спосіб звернення до суду, не передбачений чинним процесуальним законодавством, тому пояснення слід повернути без розгляду. Така позиція щодо застосування норми права у подібних право-відносинах, висловлена Верховним Судом у постанові № 944/6062/23 від 12.02.2025. Згідно з ч.2 ст.247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, дослідивши матеріали справи у їх сукупності, з`ясувавши дійсні обставини справи та дослідивши зібрані по справі докази, дійшов наступного висновку. Так, ч.1 ст.5 ЦПК України, визначено, що здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. При цьому, зі змісту ст.ст. 55, 124 Конституції України та ст. 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод вбачається, що кожна особа має право на ефективний засіб правового захисту, не заборонений законом. Відповідно до ст.ст. 12, 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Частинами 1-2 ст. 89 ЦПК України визначено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд, оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Відповідно до п. 6 ч. 1 ст.315 ЦПК України, в окремому провадженні суд розглядає справи про встановлення факту належності правовстановлюючих документів особі, прізвище, ім`я, по батькові, місце і час народження якої, що зазначені в документі, не збігаються з прізвищем, ім`ям, по батькові, місцем і часом народження цієї особи, зазначеним у свідоцтві про народження або в паспорті. Відповідно до листа\~\~ВСУ від 01.01.2012 р. «Про судову практику розгляду справ про встановлення фактів, що мають юридичне значення» коли установи, які видали ці документи, не можуть виправити допущені в них помилки, відповідно до п. 6 ч. 1\~ст. 315 ЦПК громадяни мають право звернутися до суду із заявою про встановлення факту належності правовстановлюючого документа. Проте сам по собі факт належності документа не породжує для його власника жодних прав, юридичне значення має той факт, що підтверджується документом. Таким чином, для заявника важливо не так саме одержання документа, як оформлення особистих чи майнових прав, що випливають із цього факту. Це означає, що в судовому порядку можна встановити належність громадянину такого документа, який є правовстановлюючим. Відповідно до п.2\~постанови Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995р. №5 «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення»\~(далі Постанова Пленуму) певні юридичні факти можуть підтверджуватися рішенням суду. Судом встановлено, що архівна довідка № 148 від 17.06.2022, яка видана Чернівецьким ТзДВ «Трембіта», містить анкетні відомості « [PERSON] , [INFO] », що створює перешкоди заявниці в призначенні пенсії. Відповідно до свідоцтва про народження серії [NUMBER] від 12.07.1967, відомості про заявницю вказано « [PERSON] , [INFO] ». Згідно з повним витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про шлюб № 00052064939 від 27.06.2025, прізвище заявниці після реєстрації шлюбу змінено на « [PERSON] », дошлюбне « [PERSON] ». В свідоцтві про розірвання шлюбу серії [NUMBER] від 23.05.2014, прізвище заявниці вказано « [PERSON] ». Висновком Першого відділу ДРАЦС м.Чернівці від 01.10.2025 відмовлено у внесенні змін до актового запису про шлюб [PERSON] та [PERSON] № 156, складеного 14.11.1981 року відділом ДРАЦС реєстраційної служби Приморського районного управління юстиції Запорізької області, у зв`язку із тим, що прізвище чоловіка згідно із записом про його народження значиться « [PERSON] ». В експертному висновку Українського бюро лінгвістичних експертиз № 056/1310-а/3 від 06.07.2025 вказано, що попри розбіжності в орфографічній фіксації у документах прізвища « [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] », які надані для експертизи, вони є ідентичними. Це зумовлено тим, що орфографічне відображення у записах прізвищ, характерних для українських та російських мов, виникло на підставі асимілятивних фонетичних явищ. Зокрема, під впливом російської орфоепії та орфографії в українських документальних записах прізвищ трапляються випадки пропуску або неправомірного використання апострофа, неправомірного написання м`якого знака. Крім того, паспорт громадянина України серії [NUMBER] від 19.06.2014, картка платника податків від 13.04.1999 видані на ім`я « [PERSON] ». В трудовій книжці серії [NUMBER] від 05.09.1974 вказано прізвище заявниці « [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] ». Витяг з Реєстру територіально громади від 25.06.2024 видано на ім`я « [PERSON] ». Свідоцтва про народження дітей видані на прізвище « [PERSON] , [PERSON] ». Суд звертає увагу на те, що заявниця звернулася із заявою, в якій просить встановити факт належності їй архівної довідки, оскільки при зверненні до органу Пенсійного фонду із заявою про призначення пенсії у наданих нею документах виявлено помилки в написанні прізвища, внаслідок чого виникла розбіжність з іншими документами. Тобто, фактично заявник звернувся до суду по встановлення факту належності йому архівної довідки з метою приведення у відповідність документів, необхідних для звернення у подальшому з питання призначення пенсії. У даному випадку заявницею не ставиться питання підтвердження трудового (страхового) стажу, а лише підтвердження належності їй архівної довідки для реалізації права звернення щодо вирішення питання пенсійного забезпечення, відтак на даному етапі не вбачається спору про право. Окрім того, як зазначає Верховний суд у постанові від 25 листопада 2020 року у справі № 636/4087/19 суд може встановлювати факти належності особі документів, які не відносяться до таких, що посвідчують особу, наприклад, трудової книжки, іншого документа про трудовий стаж. Аналізуючи вище викладені обставини, докази, надані на їх підтвердження, те, що наявність розбіжностей у написанні прізвища заявниці безпосередньо породжує юридичні наслідки та позбавляє її можливості належним чином реалізувати своє право на оформлення пенсії згідно з \~ст. 26 Закону України «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування», а в інший спосіб усунути вищеозначені розбіжності неможливо, суд приходить до висновку, що встановлення факту належності [PERSON] архівної довідки № 148 від 17.06.2022, не суперечить закону і не порушує права, свободи та інтереси осіб, а тому заява є підставною, обґрунтованою та такою, що підлягає до задоволення. На підставі викладеного,

Outcome: approved