Jurisdiction: civil
Date: 2025-12-07 00:00:00

01.09.2025 року [PERSON] \~звернувся до\~суду з\~позовом до\~ Держави Україна в особі Державної казначейської служби України про відшкодування моральної шкоди у розмірі 35\~000\~000,00 грн. Позивач обґрунтовує свої вимоги тим, що рішення Хмельницького міськрайонного суду у справі № 686/10337/24 від 26.06.2024 залишається невиконаним з вини відповідача, Завдана йому шкода полягає у моральних стражданнях та переживаннях, яких він зазнав внаслідок невиконання рішення суду, кошти не перераховано на розрахунковий рахунок позивача, внаслідок чого було порушено його конституційне право на доброякісну послугу, право правомірного очікування на справедливий суд, право на судовий захист. Просить суд стягнути з Держави Україна 35\~000\~000,00 моральної шкоди, завданої внаслідок порушення права на справедливий суд в порядку ч.1 ст.\~23, ст.\~1173 ЦК України, ст.\~56\~та\~129 Конституції України. Ухвалою Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 03.09.2025 року відкрито провадження по справі за правилами загального позовного провадження та справу призначено у підготовче засідання на 01.10.2025 року. 10.09.2025 року до суду представником відповідача було направлено відзив на позов, в якому заперечуються позовні вимоги у зв`язку з їх необгрунтованістю. Ухвалою суду від 01.10.2025 року закрито підготовче провадження та справу призначено до судового розгляду. У судове засідання позивач не з`явився проте, у змісті позовних вимог просить справу розглядати без його участі. Представник відповідача у судове засідання не з`явився, подав до суду заяву про розгляд справи без участі представника. Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позовні вимоги не знайшли своє підтвердження, а тому не підлягають до задоволення. Судом встановлено, що рішенням Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 26.06.2024 по справі №686/10337/24 стягнуто з Державного бюджету України на користь [PERSON] 3% річних в сумі 15,00 грн та 109,96 грн інфляційних втрат від простроченого зобов`язання в розмірі 300,00 грн, а всього 124,96 грн. Ухвалою Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 28.06.2024 справа № 686/10337/24 постановлено: виправити математичну помилку в другому абзаці резолютивної частини рішення Хмельницького міськрайонного суду від 26 червня 2024 року та вважати правильним стягнути з Державного бюджету України на користь [PERSON] 14,00 грн. трьох відсотків річних та 97,21 інфляційних втрат, від простроченого зобов`язання в розмірі 300,00 грн, а всього 111,21 грн. 01.10.2024 до Головного управління Казначейства надійшла заява [PERSON] з виконавчим листом Хмельницького міськрайонного суду від 30.09.2024 по справі №686/10337/24 про стягнення з Державного бюджету України на користь [PERSON] 3% річних в сумі 14,00 грн та 97,21 грн інфляційних втрат від простроченого зобов`язання в розмірі 300,00 грн, а всього 111,21 грн. Виконавчий лист Хмельницького міськрайонного суду від 30.09.2024 по справі №686/10337/24 про стягнення з Державного бюджету України на користь [PERSON] 3% річних в сумі 14,00 грн та 97,21 грн інфляційних втрат від простроченого зобов`язання в розмірі 300,00 грн, а всього 111,21 грн, станом на 27.05.2025\~не виконано. Звертаючись до суду із вказаним позовом, позивач вказав, що рішення суду залишається невиконаним, чим порушено право на справедливий суд та є підставою для відшкодування моральної шкоди у розмірі 35\~000\~000,00 грн. Позивач вважає, що підставою для задоволення позову про відшкодування моральної шкоди є те, що йому завдана моральна шкода, яка полягає у моральних стражданнях та переживаннях, які позивач переніс під час тривалого очікування на виконання рішення суду та розчаруванні в системі органів державної влади внаслідок їх бездіяльності. На думку позивача, моральна шкода заподіяна йому тривалим невиконанням рішення суду, що набрало законної сили, ухваленого на користь позивача, що негативно впливає на моральний стан позивача та призводить до душевних страждань. Статтею 129-1 Конституції України\~передбачено, що суд ухвалює рішення іменем України. Судове рішення є обов`язковим до виконання. Держава забезпечує виконання судового рішення у визначеному законом порядку. Контроль за виконанням судового рішення здійснює суд. Відповідно до\~статті 19 Конституції України\~органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені\~Конституцією\~та законами України. Згідно\~статті 56 Конституції України, кожен має право на відшкодування за рахунок держави чи органів місцевого самоврядування матеріальної та моральної шкоди, завданої незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їх посадових і службових осіб при здійсненні ними своїх повноважень. Загальні підстави відповідальності за завдану моральну шкоду передбачені нормами\~статті 1167 ЦК України, відповідно до яких моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Спеціальні підстави відповідальності за шкоду, завдану незаконними рішеннями, дією чи бездіяльністю органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування та посадової або службової особи вказаних органів при здійсненні ними своїх повноважень, визначені статями 1173 та 1174\~ЦК України\~відповідно. Відповідно до вимог\~ст. 1173 ЦК України, шкода, завдана фізичній або юридичній особі незаконними рішеннями, дією чи бездіяльністю органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування при здійсненні ними своїх повноважень, відшкодовується державою, Автономною Республікою Крим або органом місцевого самоврядування незалежно від вини цих органів. Відповідно до вимог\~ст. 1174 ЦК України\~шкода, завдана фізичній або юридичній особі незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю посадової або службової особи органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування при здійсненні нею своїх повноважень, відшкодовується державою, Автономною Республікою Крим або органом місцевого самоврядування незалежно від вини цієї особи. Відповідно до частини другої статті\~2, частини першої статті\~170 ЦК України\~учасниками цивільних відносин є: держава Україна, Автономна Республіка Крим, територіальні громади, іноземні держави та інші суб`єкти публічного права. Держава набуває і здійснює цивільні права та обов`язки через органи державної влади у межах їхньої компетенції, встановленої законом. Згідно з частиною другою\~статті 48 ЦПК України\~сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач. Позивачем і відповідачем можуть бути фізичні і юридичні особи, а також держава. Відповідно до частини другої\~статті 30 ЦПК України\~позивачем і відповідачем можуть бути фізичні і юридичні особи, а також держава. Згідно положень ч. 4\~ст. 58 ЦПК України, держава бере участь у справі через відповідний орган державної влади відповідно до його компетенції, від імені якого діє його керівник або представник. Згідно абз.2 п.38 Порядку виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників,затвердженого\~постановою Кабінету Міністрів\~України від\~03.08.2011\~№845 (далі\~Порядок виконання рішень)\~безспірне списання коштів державного бюджету здійснюється Казначейством за рахунок і в межах бюджетних призначень, передбачених у державному бюджеті на зазначену мету. Згідно абзацу другого підпункту 1 пункту 9 розділу\~VI\~Прикінцеві та перехідні положення Бюджетного кодексу України\~та пункту 3 Порядку виконання рішень, безспірне списання коштів державного бюджету здійснюється Державною казначейською службою України, зокрема, за черговістю надходження таких рішень. Згідно\~прикінцевих та перехідних положень Закону України «Про гарантії держави щодо виконання судових рішень», заборгованість погашається в такій черговості: - у першу чергу погашається заборгованість за рішеннями суду щодо пенсійних та соціальних виплат, про стягнення аліментів, відшкодування збитків та шкоди, завданих внаслідок злочину або адміністративного правопорушення, каліцтва або іншого ушкодження здоров`я, а також у зв`язку з втратою годувальника; - у другу чергу погашається заборгованість за рішеннями суду, пов`язаними з трудовими правовідносинами; - у третю чергу погашається заборгованість за всіма іншими рішеннями суду. Пунктом 49 Порядку виконання рішень, передбачено, що у разі, коли для здійснення безспірного списання коштів державного бюджету необхідні додаткові кошти понад обсяг відповідних бюджетних призначень, Казначейство подає протягом 10 днів з дня надходження виконавчих документів Мінфіну пропозиції щодо необхідності внесення змін до закону про Державний бюджет України. Звернення Казначейства до Міністерства фінансів України підтверджується листами № 5-05-1-05/22565 від 07.10.2024, № 5-05-1-05/23662 від 18.10.2024, № 5-05-1-05/24477 від 29.10.2024 (жовтень 2024); № 5-05-1-05/25253 від 06.11.2024, № 5-05-1-05/26473 від 18.11.2024, 5-05-1-05/27036 від 25.11.2024 (листопад 2024); № 5-05-1-05/28180 від 06.12.2024, № 5-05-1-05/29146 від 18.12.2024, № 5-05-1-05/30053 від 26.12.2024 (грудень 2024), № 5-05-1-05/317 від 06.01.2025 (січень 2025), № 5-05-1-05/2878 від 06.02.2025 (лютий 2025), № 5-05-1-05/5541 від 10.03.202 (березень 2025), № 5-05-1-05/7219 від 01.04.2025 (квітень 2025), № 5-05-1-05/9780 від 04.05.2025 (травень 2025), від 02.06.2025 № 5-05-1-05/12017, 24.06.2025 №5-05-1-05/13754 (червень 2025), від 03.07.2025 №5-05-1-05/14660, від 15.07.2025 №5-05-1-05/15422 (липень 2025), від 05.08.2025 № 5-05-1-05/17059, від 15.08.2025 №5-05-1-05/17975 (серпень 2025). Міністерство фінансів України за розглядом листів Казначейства щодо збільшення бюджетних призначень за бюджетною програмою за КПКВК3504040 повідомляє, що\~Законом України «Про Державний бюджет України на 2025 рік»\~затверджено бюджетні призначення за КПКВК3504030 у сумі 150000,00 тис.грн та за КПКВК 3504040 у сумі 100000,00 тис. грн.\~(лист\~від 09.10.2024 № 16110-18-5/29231 (жовтень 2024), від 12.11.2024 № 16110-18-5/32522 (листопад 2024), від 31.12.2024 № 16110-18-5/38788 (грудень 2024), від 29.01.2025 № 16110-18-5/2851 (січень 2025), від 04.03.2025 №16110-18-5/6672 (лютий 2025), від 01.04.2025 №16110-18-5/9422 (березень 2025), від 30.04.2025 №16110-18-5/12335 (квітень 2025), від 29.05.2025 №16110-18-5/15378 (травень 2025), від 25.06.2025 №16110-18-5/17813 (червень 2025). Статтею 23\~ЦК України передбачено, що особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає, в тому числі, у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів. Пунктом 5 Постанови Пленуму\~Верховного Суду\~України від\~31\~березня 1995\~року №4 Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди передбачено, що обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправні діяння її заподіювача; наявність причинного зв`язку між шкодою та протиправними діяннями заподіювача та вини останнього в її заподіянні. При цьому суд з`ясовує факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань, втрати немайнового характеру. В деліктних правовідносинах саме на позивача покладається обов`язок довести наявність шкоди та її розмір, протиправність поведінки, що призвела до заподіяння шкоди та причинний зв`язок такої поведінки із заподіяною шкодою. Згідно правової позиції висловленої в постанові Верховного Суду від 30.04.2020 по справі № 804/2076/17 зазначено, що сам факт відсутності певного результату (виплати коштів за судовим рішенням) не може бути достатнім підтвердженням того, що суб`єкт владних повноважень допустив саме протиправну бездіяльність за обставин, коли мав реальну можливість реалізувати своє повноваження, повинен був це зробити, але не зробив (чи зробив несвоєчасно, з порушенням процедури чи інших вимог), що спричинило порушення прав та інтересів особи. Статтею 81 ЦПК України\~передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Саме на\~позивача покладено\~обов`язок довести,\~якими діями йому завдано моральну шкоду, в чому вона полягає та з яких міркувань він виходив, визначаючи її розмір. Гарантоване ст. 55 Конституції України і конкретизоване у законах України право на судовий захист передбачає можливість звернення до суду за захистом порушеного права, але вимагає, щоб порушення, про яке стверджує позивач, було обґрунтованим. Таке порушення має бути реальним, стосуватися індивідуально виражених прав або інтересів особи, яка стверджує про їх порушення. Позивачем не зазначено, в чому саме полягає незаконність дій чи бездіяльність Держави Україна в особі Державної казначейської служби України та заподіяння такими діями чи бездіяльністю моральної шкоди позивачу. Також суд звертає увагу, що позивачем не надано обґрунтованого розрахунку визначеного ним розміру моральної шкоди в сумі 35\~000\~000,00 гривень. Враховуючи наведене, оскільки в судовому засіданні не доведено заподіяння позивачу моральної шкоди будь-якими діями ти бездіяльністю Державної казначейської служби України, позивачем не обґрунтовано розмір моральної шкоди, а також відсутній причинний зв`язок між шкодою та діями відповідача, суд приходить до висновку, що в задоволенні позову [PERSON] до Держави Україна в особі Державної казначейської служби України про відшкодування моральної шкоди, завданої невиконанням рішення суду в справі №686/10337/24, слід відмовити. Відповідно до\~ст. 141 ЦПК України\~судові витрати у зв`язку із відмовою у позові не відшкодовуються.

Outcome: dismissed