Jurisdiction: civil
Date: 2025-11-27 00:00:00

28.08.2025 року позивач ТОВ "Клай Інвест" через свого представника\~Саруханян А.С. звернулося до суду із зазначеним позовом, в якому просив суд стягнути з [PERSON] заборгованість за договором про надання фінансового кредиту № 207909 від 02.10.2021 року у розмірі 16\~680 грн., яка складається з 3000,00 грн. основної суми боргу, 450,00 грн.- комісії за використання системи для дистанційного отримання фінансового кредиту та 13\~230,00 грн. процентів за користування кредитом, а також понесені витрати на сплату судового збору у розмірі 2 422,40 грн. Вимоги позову обґрунтовує тим, що відповідач оформив Заявку на отримання фінансового кредиту, на підставі якої між позивачем та ТОВ «Займер» 02.10.2021 року було укладено договір про надання фінансового кредиту № 207909, відповідно до умов якого відповідачу надано грошові кошти в безготівковій формі на реквізити платіжної банківської картки клієнта, у розмірі\~3 000,00 грн, строком на 21 днів, тобто до 22.10.2021 року, зі сплатою 1110 % річних від суми кредиту в розрахунку 3 % на добу, з фіксованою процентною ставкою та комісією у розмірі 15% від суми кредиту. 13.09.2023 року відповідно до протоколу загальних зборів учасників товариства №13/09/2023 ТОВ «Займер» змінило назву на ТОВ «Клай Інвест». Відповідач взяті на себе зобов`язання по договору не виконав у зв`язку з чим станом на 19.08.2025 року виникла заборгованість в сумі 16\~680,00 грн., з яких: 3 000,00 грн. -тіло кредиту, 450,00 грн.\~комісія за використання Системи для дистанційного отримання фінансового кредиту, 13\~230,00 грн.\~проценти за користування кредитом. Посилаючись на те, що відповідач у добровільному порядку умови договору не виконує та не сплачує заборгованість, позивач був змушений звернутися в суд з даним позовом. Ухвалою суду від 27.08.2025 року відкрито провадження у справі, призначено розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження з викликом (повідомленням) сторін. Відповідачу запропоновано подати відзив в строк 15 днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження та позивачу встановлено п`ятиденний строк з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив. Сторони, повідомлені своєчасно та належним чином, у судове засідання, призначене 28.11.2025, не з`явилися. Представник позивача просив про розгляд справи без участі представника, позовні вимоги підтримав в повному обсязі, не заперечував проти заочного розгляду справи та ухвалення судом заочного рішення. Відповідач в судове засідання не з`явився, судом про дату і час розгляду справи був повідомлений своєчасно та належним чином. У поштових повідомленнях від 20.09.2025 року та 07.11.2025 року листоношею проставлена відмітка про відсутність відповідача за місцем проживання. Відповідно до положень пункту 4 частини 7 статті 128 ЦПК України дата проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відсутність особи за місцем проживання є днем вручення судової повістки. Верховний Суд у постанові від 18 березня 2021 року у справі №911/3142/19 сформував правовий висновок про те, що направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, а, у даному випадку, суду (близька за змістом правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 квітня 2018 року у справі № 800/547/17 (П/9901/87/18) (провадження № 11-268заі18), постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 27 листопада 2019 року у справі № 913/879/17, від 21 травня 2020 року у справі № 10/249-10/19, від 15 червня 2020 року у справі № 24/260-23/52-б). Відповідно до ч. ч. 1, 3\~ст. 223 ЦПК України\~неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі неявки у судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки, повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника), крім відповідача, незалежно від причин неявки. Згідно з ч. 4 ст. 223 ЦПК України, у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення). Зі згоди представника позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням\~ст. 280 ЦПК України. Відповідно до ч. 2\~ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього\~Кодексу\~розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Розглянувши подані позивачем документи і матеріали, з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне. Судом встановлено, що 02.10.2021 року між ТОВ «Займер» та [PERSON] укладено електронний кредитний договір № 207909 шляхом підписання електронним підписом CL6662 такого та додатку № 1 до нього. Згідно додатку № 1 до договору про надання фінансового кредиту № 207909 від 02.10.2021 року сторонами погоджено графік розрахунків та орієнтовну сукупну вартість кредиту. Відповідно до пунктів 1.1, 1.2 кредитного договору, ТОВ «Займер» надає клієнту фінансовий кредит в розмірі 3000 грн.00 коп. на умовах строковості, зворотності, платності (далі\~кредит), а клієнт зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти за користування кредитом в порядку та на умовах, визначених цим Договором.\~Кредит надається строком на 21 днів, тобто до 22.10.2021. Строк дії договору 21 днів. Але в будь -якому випадку, договір діє до повного його виконання сторонами. Відповідно до п. 1.3 кредитного договору, за користування кредитом клієнт сплачує товариству 1110 % річних від суми кредиту в розрахунку 3 % на добу. Тип процентної ставки\~фіксована. Без письмової згоди клієнта Товариство не має права збільшувати фіксовану процентну ставку за Договором. Пунктом 1.5 кредитного договору визначено, що за використання Системи для дистанційного отримання фінансового кредиту Клієнт зобов`язаний сплатити Товариству комісію в розмірі 15% від суми фінансового кредиту. У відповідності до п.2.3. кредитного договору обчислення строку користування кредитом та нарахування процентів за цим Договором здійснюється за фактичну кількість календарних днів користування кредитом. При цьому проценти за користування кредитом нараховуються у відсотках від суми кредиту з першого дня надання кредиту Клієнту (перерахування грошових коштів на банківський рахунок, вказаний Клієнтом) до дня повного погашення заборгованості за кредитом (зарахування грошових коштів на поточний рахунок Товариство) включно. Нарахування і сплата процентів проводиться на залишок заборгованості за кредитом. У випадку прострочення погашення кредиту проценти нараховуються і за період прострочення, але не більше 180 календарних днів поспіль з моменту виникнення такої прострочки. Згідно інформаційної довідки наданої ТОВ «ПрофітГід», 02.10.2021 року відповідачу\~через платіжний сервіс «Platon» на банківську картку, видану АТ КБ "ПриватБанк" [NUMBER] зазначену відповідачем при подачі заявки на отримання фінансового кредиту перераховано грошові кошти в сумі 3000,00 грн. Зазначена інформація підтверджується відомостями, отриманими від АТ КБ «ПриватБанк» від 06.11.2025 року на підставі ухвали суду від 14.10.2025 року, якою було задоволено клопотання представника позивача про витребування доказів. Так, в АТ «КБ «Приватбанк» на ім`я [PERSON] емітовано карту № [NUMBER] ( [NUMBER] ). Згідно виписки за договором №б/н за період 02.10.2021 року по 05.10.2021 року по даному рахунку (карта № [NUMBER] ), 02.10.2021 було зараховано кошти в сумі 3000,00 грн. Отже, своїми підписами сторони засвідчили узгодження усіх істотних умов договору, що відповідає вимогам ст. 638 ЦК України. Згідно з ч. 1 ст.\~207\~ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо воля сторін виражена за допомогою телетайпного, електронного або іншого технічного засобу зв`язку. Відповідно до ст. 639 ЦК України якщо сторони домовилися укласти договір за допомогою інформаційно-телекомунікаційних систем, він вважається укладеним у письмовій формі. Закон України «Про електронну комерцію» визначає організаційно-правові засади діяльності у сфері електронної комерції в Україні, встановлює порядок вчинення електронних правочинів із застосуванням інформаційно-телекомунікаційних систем та визначає права і обов`язки учасників відносин у сфері електронної комерції. Статтею 3 цього Закону визначено, що електронний договір - це домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав і обов`язків та оформлена в електронній формі. Відповідно до ч. 7, 12 ст.\~11\~Закону України\~«Про електронну\~комерцію» електронний договір укладається і виконується в порядку, передбаченому Цивільним та Господарським кодексами України, а також іншими актами законодавства. Електронний договір, укладений шляхом обміну електронними повідомленнями, підписаний у порядку, визначеному статтею 12 цього Закону, вважається таким, що за правовими наслідками прирівнюється до договору, укладеного у письмовій формі. Статтею 12\~зазначеного Закону встановлено, що якщо відповідно до акту цивільного законодавства або за домовленістю сторін електронний правочин має бути підписаний сторонами, моментом його підписання відповідно до Закону України\~«Про електронний\~цифровий підпис» є використання електронного підпису або електронного цифрового підпису за умови використання засобу електронного цифрового підпису усіма сторонами електронного правочину; електронного підпису визначеним цим Законом одноразовим ідентифікатором; аналога власноручного підпису (факсимільного відтворення підпису за допомогою засобів механічного або іншого копіювання, іншого аналога власноручного підпису) за письмовою згодою сторін, у якій мають міститися зразки відповідних аналогів власноручних підписів. Електронний підпис призначений для ідентифікації особи, яка підписує електронний документ. Норми статті 11 Закону України «Про електронну комерцію» відповідно до Закону України «Про електронний цифровий підпис» передбачають використання як електронного підпису або електронного цифрового підпису, так і електронного підпису визначеним цим Законом одноразовим ідентифікатором. Електронний цифровий підпис як вид електронного підпису накладається за допомогою особистого ключа та перевіряється за допомогою відкритого ключа і не може визнаватися недійсним лише через його електронну форму. Стаття 204 ЦК України закріплює презумпцію правомірності правочину. Ця презумпція означає, що вчинений правочин вважається правомірним, тобто таким, що породжує, змінює або припиняє цивільні права й обов`язки, доки ця презумпція не буде спростована, зокрема, на підставі рішення суду, яке набрало законної сили. У разі неспростування презумпції правомірності договору всі права, набуті сторонами правочину за ним, повинні безперешкодно здійснюватися, а обов`язки, що виникли внаслідок укладення договору, підлягають виконанню (постанова Великої Палати Верховного Суду від 14.11.2018 року у справі № 2-383/2010 (провадження № 14-308цс18) Отже, судом встановлено, що ТОВ «Займер» повністю виконало свої зобов`язання за електронним кредитним договором № 207909 від 02.10.2021 року. За змістом статей 526, 530\~ЦК України зобов`язання повинно виконуватись належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а якщо у зобов`язанні встановлений термін його виконання, то воно підлягає виконанню у цей термін. Згідно ч. 1 ст. 1049 ЦК України позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику у строк та в порядку, що встановлені договором. Разом з тим, на момент звернення позивача в суд та розгляду справи по суті, відповідач, в порушення вимог ст. 1054 ЦК України, грошові кошти за кредитним договором не повернув. Статтею 1050 ЦК України\~передбачено, якщо позичальник своєчасно не повернув суму позики, він зобов`язаний сплатити грошову суму відповідно до\~ст. 625 цього Кодексу. Відповідно до ч. 1\~ст. 527 ЦК України\~боржник зобов`язаний виконати свій обов`язок, згідно ч. 1\~ст. 530 ЦК України, якщо у зобов`язанні встановлений строк його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк. Частиною 1\~ст. 610 ЦК України\~встановлено, що порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). З дослідженого судом розрахунку заборгованості по кредиту встановлено, що відповідач не вчасно та не в повному обсязі проводив платежі по погашенню кредиту, таким чином, неналежним чином виконує умови договору. Згідно з наданим позивачем розрахунком заборгованості встановлено, що загальний розмір заборгованості [PERSON] за кредитним договором № 207909 від 02.10.2021 року становить: 16\~680 грн., з яких: 3 000,00 грн. -тіло кредиту, 450,00 грн.\~комісія за використання Системи для дистанційного отримання фінансового кредиту Клієнт, 13\~230,00 грн.\~проценти за користування кредитом. Згідно з п. З ч. 1 ст. 611 ЦК України\~у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом. У відповідності до\~ст. 629 Цивільного кодексу України\~договір є обов`язковим для виконання сторонами. Відповідно до ст. ст. 509, 524 ЦК України\~зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші, тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Згідно з статтею 530 ЦК України\~якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Зобов`язання, строк (термін) виконання якого визначений вказівкою на подію, яка неминуче має настати, підлягає виконанню з настанням цієї події. Статтями 610-611 ЦК України\~передбачено, що порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). У разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: припинення зобов`язання внаслідок односторонньої відмови від нього або розірвання договору, зміна умов зобов`язання, сплата неустойки, відшкодування збитків та моральної шкоди. Відповідно до\~статті 612 ЦК України\~боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом. Боржник, який прострочив виконання зобов`язання, відповідає перед кредитором за завдані простроченням збитки. Статтею 1054 ЦК України\~передбачено, що за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. За таких обставин, суд вважає, що оскільки відповідачем не погашено заборгованість в повному обсязі, у даному випадку мають місце порушення ним прав позивача, які підлягають захисту шляхом стягнення з відповідача на користь позивача заборгованості по договору. У зв`язку з наведеним суд дійшов висновку, що позивачем доведено виникнення у відповідача зобов`язань за кредитним договором на умовах, якими позивач обґрунтовує свої позовні вимоги , тому позов є обґрунтованим та підлягає задоволенню у повному обсязі. Приймаючи до уваги предмет даного спору, наслідки його розгляду судом, суд вважає за необхідне застосувати положення\~статті 141 ЦПК України. Так, стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати. Позивачем сплачено судовий збір в сумі 2422,40 грн., а тому він підлягає до стягнення із відповідача. Згідно з ч. 5 ст. 268 ЦПК України\~датою ухвалення рішення є дата його проголошення (незалежно від того, яке рішення проголошено повне чи скорочене). Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення. Відповідно до постанови КЦС ВС від 30 вересня 2022 року за № 761/38266/14 якщо проголошення судового рішення не відбувається, то датою його ухвалення є дата складення повного судового рішення, навіть у випадку, якщо фактичне прийняття такого рішення відбулось у судовому засіданні, яким завершено розгляд справи і в яке не з`явились всі учасники такої справи. При цьому, дата, яка зазначена як дата ухвалення судового рішення, може бути відмінною від дати судового засідання, яким завершився розгляд справи і у яке не з`явились всі учасники такої справи. У постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 05 вересня 2022 року у справі № 1519/2-5034/11 (провадження № 61-175сво21) зазначено: «… у разі ухвалення судового рішення за відсутності учасників справи, суд повинен зазначати датою ухвалення ту дату, на яку було призначено розгляд справи, та вказувати у резолютивній частині дату складення повного судового рішення».

Outcome: approved