Jurisdiction: civil
Date: 2025-11-30 00:00:00

03 червня 2025 року до Новобаварського районного суду міста Харкова надійшла позовна заява [PERSON] до\~відповідачаХолодногірсько- Новобаварського відділу Державної виконавчої служби у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, третіми особами зазначив: Третя Харківська міська Державна нотаріальна контора, Комунальне підприємство «Харківські теплові мережі». В позові просить суд зняти арешт\~з квартири\~ [ADDRESS] ,\~а також\~з невизначеного\~майна,\~нерухомого майна,\~накладеного постановою\~Жовтневого відділу\~державної виконавчої\~служби Харківського\~міського управління\~юстиції,\~реєстраційний номер\~обтяження 8804696\~внесений на\~підставі виконавчого\~листа виданого\~Жовтневим районним\~судом м.\~Харкова по\~справі №2-2661\~від 10.09.2018\~по виконавчому\~провадженню №40910198.\~Судові витрати\~покласти на\~відповідача. В обгрунтування зазначив, що під час оформлення спадкового майна, а саме квартири, що розташована за адресою [ADDRESS] дізнався, що на квартиру, яка належала на праві власності моїй матері [PERSON] , накладено арешт на визначене та невизначене в рамках виконавчого провадження № 40910198, державним виконавцем Жовтневого ВДВС м. Харків ГТУЮ у Харківській області при виконанні рішення Жовтневого районного суду м. Харкова по справі № 2-2661/08 за позовом Комунального підприємства «Харківські теплові мережі» до [PERSON] про стягнення заборгованості за послуги з теплопостачання. 14.09.2013 виконавче провадження № 40910198 було закінчено та направлено за належністю до іншого відділу ДВС. [INFO] [PERSON] , [INFO] померла. Так, об`єкт спадкування належав на праві власності [PERSON] , після смерті якої відкрилась спадщина та вищезазначена квартира перейшла в порядку спадкування до позивача, як до сина померлої. Заяву про\~прийняття спадщини\~позивачем подано\~до Третьої\~Харківської міської\~Державної нотаріальної\~контори.\~В ході\~розгляду документів\~на квартиру,\~позивачу було\~повідомлено,\~що на\~даний об`єкт\~накладене обтяження\~у вигляді\~арешту майна\~та оголошена\~заборона на\~його відчуження\~на ім`я\~ [PERSON] .\~В зв`язку\~з чим позивач неодноразово звертався до Холодногірсько - Новобаварського відділу державної виконавчої служби у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції щодо зняття арешту з квартири, однак було відмовлено у задоволенні заяви через знищення даного виконавчого провадження за закінченням терміну зберігання, а будь яка інформація в Автоматизованій системі виконавчих проваджень відсутня, внаслідок чого виконавець не має повноважень власноруч зняти арешт з квартири. Ухвалою суду від 09 червня 2025 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито загальне позовне провадження у цивільній справі за позовною заявою [PERSON] до Холодногірсько- Новобаварського відділу Державної виконавчої служби у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, треті особи: Третя Харківська міська Державна нотаріальна контора, Комунальне підприємство «Харківські теплові мережі» про звільнення майна з-під арешту. Призначено підготовче судове засідання. 18 серпня 2025 року позивачем [PERSON] подано уточнену позовну заву, відповідно до якої вимоги залишаються незмінними, просить змінити суб`єктний склад відповідача. 28 серпня 2025 року представником КП «ХТМ» через систему «Електронний суд» подано заяву, відповідно до якої з позивними вимогами згодні, вважають позов таким, що підлягає задоволенню, оскільки заборгованість за виконавчим провадженням погашена в повному обсязі. Ухвалою Новобаварського районного суду міста Харкова від 28 серпня 2025 року прийнято до розгляду уточнену позовну заяву [PERSON] про звільнення майна з-під арешту. Замінено первісного відповідача Холодногірсько-Новобаварський\~відділ Державної\~виконавчої служби\~у місті\~Харкові Східного\~міжрегіонального управління\~Міністерства юстиції на належного відповідача Комунальне підприємство\~«Харківські теплові\~мережі» по\~цивільній справі\~№639/3817/25\~за позовною\~заявою[PERSON] про звільнення майна з-під арешту. Залучено до участі у цивільній справі за позовною заявою [PERSON] до Комунального підприємства «Харківські теплові мережі», третя особа Третя Харківська міська Державна нотаріальна контора про звільнення майна з-під арешту в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Холодногірсько- Новобаварський відділ Державної виконавчої служби у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції. Копію ухвали надіслати сторонам та третій особі по справі. 29 вересня 2025 року позивачем подана заява про долучення до матеріалів справи копію свідоцтва про право власності та витяг про реєстрацію право власності. Ухвалою суду від 29 вересня 2025 року закрито підготовче провадження у цивільній справі за позовною заявою [PERSON] до Комунального підприємства «Харківські теплові мережі», треті особи: Третя Харківська міська Державна нотаріальна контора, Холодногірсько- Новобаварського відділу Державної виконавчої служби у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції про звільнення майна з-під арешту. Призначено справу до судового розгляду. В судовому засіданні позивач просив позовні вимоги задовольнити, зняти арешт з квартири. Представник відповідача КП «ХТМ» в судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд справи без його участі. Представники третіх осіб в судове засідання не з`явились, про час, дату та місце розгляду справи повідомлені належним чином, причини неявки суду не сповістили. Суд вислухавши позивача, дослідивши матеріали справи, приходить до висновку про те, що позовні вимоги підлягають задоволенню, виходячи з наступного. Так, судом було встановлено, що позивач [PERSON] , [INFO] є сином [PERSON] та [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про народження серії [NUMBER] (а.с. 11). Відповідно до копії свідоцтва про право власності на житло від 11.08.2006 року № [NUMBER] виданого Відділом приватизації житлового фонду Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Виконавчого комітету Харківської місткої ради та копії витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно квартира [ADDRESS] на праві спільної часткової власності належить по 1/5 частці: [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] по 1/5 частині кожному (а.с. 97, 98). Відповідно до копій свідоцтва про право на спадщину за законом від 09.07.2008 року державним нотаріусом П`ятої Харківської державної нотаріальної контори, спадкоємцями [PERSON] , який помер [INFO] є син та дружина, (спадкове майно 1/5 частини квартири під [ADDRESS] ) видане на 1/2 частку спадкового майна - [PERSON] (реєстровий №4-1065), на іншу частку [PERSON] (реєстровий №4-1067) (а.с.12-15). [INFO] [PERSON] , [INFO] померла, про що 01 листопада 2023 року складено відповідний актовий запис №11846 та підтверджується копією свідоцтва про смерть виданого 01.11.2023 серії [NUMBER] (а.с. 8). Як зазначає позивач, заяву про прийняття спадщини подав до Третьої Харківської міської Державної нотаріальної контори. В ході розгляду документів на квартиру, позивача було повідомлено, що на даний об`єкт накладене обтяження у вигляді арешту майна та оголошена заборона на його відчуження, та повідомлено про необхідність звернутись до суду для зняття обтяження об`єкту нерухомого майна в судовому порядку. Також зазначено, що спадкоємець [PERSON] донька [PERSON] відмовилась від прийняття спадщини (а.с. 21). На момент смерті [PERSON] на праві приватної власності належало 1/5 та 1/10 квартири [ADDRESS] . Що підтверджується Інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта №419333044 від 24.03.2025. 16.09.2009 за 8804696 Харківською філією державного підприємства «Інформаційний центр» Міністерства юстиції України зареєстровано арешт нерухомого майна на підстава обтяження: виконавчого листа 2-2661 від 10.09.2008 Жовтневий р/с м. Харкова, об`єкт обтяження: невизначене майно, нерухоме майно, власник: [PERSON] заявник: Жовтневий відділ державної виконавчої служби Харківського міського управління юстиції (а.с. 17). Відповідно до листа державного виконавця №46915 від 24.03.2025, згідно інформації у Жовтневому ВДВС м. Харків ГТУЮ у Харківській області на виконанні знаходився виконавчий лист від 10.09.2008 №2-2661 виданий Жовтневим районним судом м. Харкова про стягнення з [PERSON] боргу на користь КП «ХТМ» (ВП №40910198). 14.09.2013 виконавче провадження № 40910198 було закінчено, підстава закінчення ВП п.10 ч. 1 ст. 49 ( та направлено за належністю до іншого відділу ДВС) (а.с. 19). Позивач звертався до Холодногірсько - Новобаварського відділу державної виконавчої служби у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції щодо зняття арешту з квартири, однак було відмовлено у задоволенні заяви, так як заявник не являється стороною виконавчого провадження (а.с. 20) Відповідно до інформації наданої начальником Новобаварської філії КП «Харківські теплові мережі» №56-56/86 від 16.04.2025 за виконавчим провадженням з примусового виконання виконавчого листа №2-2661/2008 заборгованість перед КП «Харківські теплові мережі» за вказаним виконавчим документом відсутня з 18 листопада 2019 року (а.с. 18). Згідно частини 1 статті 2 ЦПК України передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Відповідно до частини 1статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до ст. 41 Конституції України передбачено право кожного громадянина володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності.\~Статтею 1 Першого Протоколу Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожнафізичнаабоюридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений майна інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом абозагальними принципами міжнародного права.\~Згідно ст. 10 Загальної декларації прав людини визначено, що кожна людина має право володіти майном як одноособово, так і разом з іншими. Ніхто не може бути безпідставно позбавлений свого майна. У силу вимог ч. 5 ст. 1268 ЦК України незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Відповідно з ст.1 Першого Протоколу Конвенції про захист прав людини і основоположних свободкожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений майна інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом або загальними принципами міжнародного права. Статтею 10 Загальної декларації прав людини визначено, що кожна людина має право володіти майном як одноособово, так і разом з іншими. Ніхто не може бути безпідставно позбавлений свого майна. Відповідно достатті 317 ЦК України, власникові належить право володіння, користування та розпоряджання своїм майном. Відповідно достатті 319 ЦК України, власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Відповідно до частини 1статті 321 ЦК України, право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Відповідно до статті 391 ЦК України, власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном. Вимоги позивача, що ґрунтуються на його праві власності на арештоване майно, розглядаються за правилами, установленими для розгляду позовів про звільнення майна з-під арешту. Така позиція викладена в постанові Верховного Суду України №6-26цс13 від 15 травня 2013 року. Відповідно до частини 1, 2, 3 статті 59 Закону України «Про виконавче провадження» особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту. У разі набрання законної сили судовим рішенням про зняття арешту з майна боржника арешт з такого майна знімається згідно з постановою виконавця не пізніше наступного дня, коли йому стало відомо про такі обставини. У разі виявлення порушення порядку накладення арешту, встановленого цим Законом, арешт з майна боржника знімається згідно з постановою начальника відповідного відділу державної виконавчої служби, якому безпосередньо підпорядкований державний виконавець. На теперішній час позивач позбавлений можливості реалізувати право на вступ у спадщину, оскільки наявний арешт на майно. Таким чином, арешт накладений на майно порушує право власності позивача. Частиною 4 статті 59 Закону України «Про виконавче провадження», встановлені підстави для зняття виконавцем арешту з усього майна (коштів) боржника або його частини: 1) отримання виконавцем документального підтвердження, що рахунок боржника має спеціальний режим використання та/або звернення стягнення на такі кошти заборонено законом; 2) надходження на рахунок органу державної виконавчої служби, рахунок приватного виконавця суми коштів, стягнених зборжника (у тому числі від реалізації майна боржника), необхідної для задоволення вимог усіх стягувачів, стягнення виконавчого збору, витрат виконавчого провадження таштрафів, накладених на боржника; 3) отримання виконавцем документів, що підтверджують про повний розрахунок за придбане майнона електронних торгах; 4) наявність письмового висновку експерта, суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання щодо неможливості чи недоцільності реалізації арештованого майна боржника у зв`язку із значним ступенем його зношення, пошкодженням; 5) відсутність у строк до 10 робочих днів з дня отримання повідомлення виконавця, зазначеного участині шостій статті 61 цього Закону, письмової заявистя гувача про його бажання залишити за собою нереалізоване майно; 6) отримання виконавцем судового рішення про скасування заходів забезпечення позову; 7) погашення заборгованості із сплати періодичних платежів, якщо виконання рішення може бути забезпечено в інший спосіб, ніж звернення стягнення на майно боржника; 8) отримання виконавцем документального підтвердження наявності на одному чи кількох рахунках боржника коштів, достатніх для виконання рішення про забезпечення позову; 9) підстави, передбаченіп унктом 1-2 та підпунктом 2 пункту 10-4 розділу XIII "Прикінцеві та перехідні положення" цього Закону; 10) отримання виконавцем від Державного концерну "Укроборонпром", акціонерного товариства, створеного шляхом перетворення Державного концерну "Укроборонпром", державного унітарного підприємства, у тому числі казенного підприємства, яке є учасником Державного концерну "Укроборонпром" або на момент припинення Державного концерну "Укроборонпром" було його учасником, господарського товариства, визначеногочастиною першою статті 1 Закону України "Про особливості реформування підприємств оборонно-промислового комплексу державної форми власності", звернення про зняття арешту в порядку, передбаченомустаттею 11Закону України "Про особливості реформування підприємств оборонно-промислового комплексу державної форми власності". У частині 5статті 59 Закону України «Про виконавче провадження» зазначено, що у всіх інших випадках арешт може бути знятий за рішенням суду. Відповідно до частини 2статті 50 Закону України «Про виконавче провадження», у разі якщо у виконавчому провадженні державним виконавцем накладено арешт на майно боржника, у постанові про закінчення виконавчого провадження або повернення виконавчого документа до суду або іншого органу, який його видав, державний виконавець зазначає про зняття арешту, накладеного на майно боржника. Відповідно до частини 1, 2, 3 статті 60 Закону України «Про виконавче провадження», особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту. У разі прийняття судом рішення про зняття арешту з майна арешт з майна знімається за постановою державного виконавця не пізніше наступного дня, коли йому стало відомо про такі обставини. Копія постанови про зняття арешту з майна надсилається боржнику та органу (установі), якому була надіслана для виконання постанова про накладення арешту на майно боржника. З майна боржника може бути знято арешт за постановою начальника відповідного відділу державної виконавчої служби, якому безпосередньо підпорядкований державний виконавець, якщо виявлено порушення порядку накладення арешту, встановленого цим Законом. Копія постанови начальника відділу державної виконавчої служби про зняття арешту з майна боржника не пізніше наступного дня після її винесення надсилається сторонам та відповідному органу (установі) для зняття арешту. Виходячи з вищевикладеного, на час звернення з заявою до суду за наявності арешту (обтяжень) накладених на майно, порушується право власності позивача, внаслідок чого останній позбавлений змоги в повному обсязі реалізувати спадкове право на майно, підстав для продовження обтяження на майно суд не вбачає, оскільки за повідомленням стягувача КП «Харківські теплові мережі» заборгованість за виконавчим листом №2-2661/2008 перед підприємством на 18.11.2019 року відсутня, а тому арешт, який був накладений в рамках виконавчого провадження 47407585 з примусового виконання виконавчого листа №2-2661/2008 від 10.09.2008 року виданим Жовтневим районним судом м. Харкова підлягає скасуванню. Що стосується вимог зняття арешту з невизначного майна, суд не вбачає підстав, оскільки в ході розгляду справи таке майно не було визначене.

Outcome: partial