Jurisdiction: civil
Date: 2025-11-27 00:00:00

Представниця позивачки [PERSON] \~адвокатка Науменко Ірина Василівна звернувся до суду із позовом до Львівської\~міської ради,\~за участю\~третьої особи,\~що не\~заявляє самостійних\~вимог щодо\~предмета спору-Приватного\~нотаріуса Львівського\~міського нотаріального\~округу Комар\~Світлани Степанівни про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Позовні вимоги\~мотивує тим,\~що позивачка [PERSON] [INFO] , дівоче прізвище [PERSON] є донькою [PERSON] та [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про народження серії [NUMBER] від 08.02.1969 року. Прізвище позивачка змінила з [PERSON] на [PERSON] на підставі реєстрації шлюбу з [PERSON] , що підтверджується витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб щодо підтвердження дошлюбного прізвища. Прізвище позивачки з [PERSON] на [PERSON] змінено на підставі реєстрації шлюбу з [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії [NUMBER] від 14.10.2006 року. Позивачці на праві спільної сумісної власності належить нерухоме майно квартира за адресою: [ADDRESS] , що підтверджується свідоцтвом про право власності на нерухоме майно серія [NUMBER] та витягом про реєстрацію права власності на нерухоме майно серія [NUMBER] . Іншими співвласниками квартири, за адресою: [ADDRESS] квартира, згідно свідоцтва про право власності на нерухоме майно серія [NUMBER] значаться: [PERSON] - син позивачки, [PERSON] мати позивачки, [PERSON] батько позивачки. Як підтверджується свідоцтвом про смерть серія [NUMBER] від 06.07.2010 року, мати позивачки [PERSON] померла [INFO] . Згідно з свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] від 08.04.2015 року, батько позивачки [PERSON] помер [INFO] . 26.09.2024 року позивачка звернулась до приватного нотаріуса Львівського міського нотаріального округу Львівської області Комар Світлани Степанівни з метою оформлення права на спадщину на частку квартири [ADDRESS] після смерті [PERSON] , який був співвласником вказаної квартири, а також прийняв спадщину, але не оформив своїх спадкових прав після смерті своєї дружини та матері позивачки [PERSON] . Позивачка отримала повідомлення (вих №45/01-09 від 26.09.2024 року) про пропуск строку прийняття спадщини. Як підтверджується довідками ЛМКП «Вулецьке» (№888 та №889 від 31.07.2024 року) [PERSON] та [PERSON] були постійно зареєстровані і проживали за адресою [ADDRESS] та зняті з реєстрації 13.01.2009 року. Як підтверджується Інформаційною довідкою № 78509074 зі Спадкового реєстру від 26.09.2024 року у Спадковому реєстрі відсутня інформація про відкриття спадкової справи після смерті [PERSON] . Отже, спадкоємці, які б могли надати позивачці згоду на прийняття спадщини відсутні. Відтак, право позивачки на прийняття спадщини можливе шляхом встановлення судом додаткового строку для прийняття спадщини.Просить суд взяти до уваги, те, що позивачка та спадкодавець - [PERSON] проживали за однією адресою 33 (тридцять три) роки, та як підтверджується свідоцтвом про право власності були власниками квартири на праві спільної сумісної власності. Процедура зміни місця проживання не вимагає згоди співвласника квартири, відтак позивачка не знала обставин зміни місця реєстрації [PERSON] та [PERSON] , а в подальшому і не розуміла іх вплив на обставини прийняття спадщини та перевагу над фактом володіння спадковим майном на праві спільної сумісної власності. 2009 рік, рік зміни місця реєстрації [PERSON] та [PERSON] є тим періодом в житті позивача, в якому позивач проживала складні сімейні обставини у шлюбі з [PERSON] , який врешті був розірваний у 2013 році. Душевні страждання пов`язані зі шлюбом та смертю батьків, та факт співвласності на об`єкт нерухомого майна- квартиру [ADDRESS] виключили для позивача можливість усвідомлення наслідків, пов`язаних із фактом смерті батьків, та виключили дії прийняття спадщини у встановлені законом строки. Просить вказані обставини вважати поважними причинами пропуску позивачкою строку на прийняття спадщини після її батька [PERSON] . Представниця позивачки просить суд визначити позивачці додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті її батька [PERSON] . Ухвалою судді Франківського районного суду м. Львова від 06.01.2025 року відкрито провадження у справі та призначено підготовче засідання. Ухвалою судді Франківського районного суду м. Львова від 03.03.2025 року закрито підготовче провадження у справі та призначеного справу до судового розгляду по суті. В судове засідання позивачка та її представниця не з`явились, однак у матеріалах справи міститься заява про розгляд справи без їх участі, позовні вимоги просила задоволити. Представниця відповідача, Львівської міської ради, в судове засідання не з`явилася, подала до суду письмові пояснення в яких просила розгляд справи проводити без участі представника відповідача. Третя особа Приватний нотаріус Львівського міського нотаріального округу Комар Світлана Степанівна в судове засідання не з`явилася, подала до суду заяву про розгляд справи без її участі. Згідно ч.3ст.211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що в задоволенні позовних вимог слід відмовити з наступних підстав. Судом встановлено, що [PERSON] помер [INFO] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] . Відповідно до довідки ЛМКП «Вулецьке» №888 від 31.07.2024 року [PERSON] , [INFO] була постійно зареєстрована і проживала за адресою [ADDRESS] з 26.05.1976 року до 13.01.2009 року і знята з реєстрації. Відповідно до довідки ЛМКП «Вулецьке» №888 від 31.07.2024 року [PERSON] , [INFO] був зареєстрований і проживав за адресою [ADDRESS] з 26.05.1976 року до 13.01.2009 року і знятий з реєстрації. За відомостями Спадкового реєстру спадкова справа до майна [PERSON] , не заводилась. Згідно копії свідоцтва про народження серії [NUMBER] є батьком позивачки [PERSON] . Із листа приватного нотаріуса Львівського міського\~нотаріального округу\~Комар Світлани\~Степанівни №45/01-09\~від 26.09.2024 вбачається, що позивачці не може бути видане свідоцтво про право на спадщину на (одну другу) частку квартири [ADDRESS] після смерті [PERSON] , який був співвласником вищевказаної квартири, а також прийняв спадщину, але не оформив своїх спадкових прав, після смерті дружини [PERSON] , 1945 року народження, яка померла [INFO] і була до дня своєї смерті зареєстрованою за однією адресою зі своїм чоловіком, оскільки у позивачки відсутній документ, що підтверджує факт спільного проживання до 07 квітня 2015 року та будь-які документи, які б підтверджували факт спільного ведення господарства з [PERSON] , 1938 р.н. Статтею 15\~Цивільного кодексу\~України визначено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має правона захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Згідно\~ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому законом, звертатися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Відповідно до ч. 1\~ст. 81 ЦПК України\~кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Статтею 1270 ЦК України\~встановлено строк у шість місяців для прийняття спадщини, який починається з часу відкриття спадщини. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша\~статті 1269 ЦК України). Згідно\~ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого\~статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Судом встановлено, що [PERSON] пропустила строк, встановлений\~ст. 1270 ЦК України\~для подачі заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті її батька [PERSON] , який помер [INFO] . Верховний Суд зазначив, що правила частини третьої\~статті 1272 ЦК України\~про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними. Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не використав право на прийняття спадщини через брак інформації про смерть спадкодавця, незнання приписів закону тощо, тоді немає правових підстав для визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Такі правові висновки викладено у постанові Верховного Суду України від 04 листопада 2015 року у справі № 6-1486цс15, а також у постановах Верховного Суду від 17 жовтня 2019 року у справі № 766/14595/16, від 30 січня 2020 року у справі № 487/2375/18 (провадження № 61-10136св19), від 31 січня 2020 року у справі № 450/1383/18 (провадження № 61-21447св19) та інших. Разом з тим, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини і при цьому виходить з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. В обґрунтування поважності причин пропуску строку прийняття спадщини позивачка зазначає, що позивачка переживала складні сімейні обставини у шлюбі з [PERSON] який був розірваний у 2013 році. Велика Палата Верховного Суду у постанові від 26.06.2024 по справі №686/5757/23 зазначила, що з урахуванням фактичних обставин конкретної справи поважними причинами пропуску строку суд може визнати, зокрема: 1) тривалу хворобу спадкоємців; 2) велику відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем розташування спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України тощо. Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови тощо. За конкретних фактичних обставин кожної справи пропуск строку для прийняття спадщини суд має оцінювати з урахуванням тривалості такого пропуску та загальних засад цивільного законодавства, як-от розумність, добросовісність та справедливість. Головною ознакою поважних причин такого пропуску є те, що вони унеможливлюють своєчасне звернення із заявою про прийняття спадщини. Неподання заяви умисно чи з необережності (недбалості) не може бути підставою для визначення спадкоємцю додаткового строку для прийняття спадщини. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. Оцінка поважності причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини повинна, першорядно, стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду. Суди мають враховувати, що безпідставне надання додаткового строку для прийняття спадщини є порушенням правової визначеності як елемента правовладдя (верховенства права) та є незаконним втручанням у права спадкоємців, які прийняли спадщину, а у разі відсутності таких спадкоємців - в інтереси територіальної громади, яка має право на визнання спадщини відумерлою. Рішення обґрунтовується лише тими доказами, які одержані у визначеному законом порядку та досліджені в тому судовому засіданні, в якому ухвалюється рішення. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування. Встановлюючи наявність або відсутність фактів, якими обґрунтовані вимоги чи заперечення, визнаючи одні та відхиляючи інші докази, суд повинен мотивувати свої дії та враховувати, що доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Якщо у спадкоємця не було перешкод для подання заяви, він не скористався правом на прийняття спадщини, то немає правових підстав для визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Подібний висновок викладений у постановах Верховного Суду від 17 червня 2020 року у справі №520/10377/17, від 11 серпня 2021року у справі №720/1079/19, від 22січня 2020 року у справі №592/18695/18,\~від 17 березня 2021 року у справі N638/17145/17, від 22 березня 2023 року у справі N 361/8259/18 та багатьох інших. Правозастосовча практика Верховного Суду у подібних правовідносинах є незмінною та усталеною. Судом встановлено, що зазначені позивачкою причини пропуску строку для прийняття спадщини, як-от проживання складних сімейних обставин у шлюбі з [PERSON] , невідповідають критеріям розумності, добросовісності та справедливості, не містять ознак поважності причин пропуску, тобто не є такими, що\~унеможливлювали своєчасне звернення із заявою про прийняття спадщини, а враховуючи, що тривалість пропуску строку становить понад 10 років після закінчення 6-місячного строку для прийняття спадщини, то позивачка свідомо не скористалася правом прийняття спадщини, оскільки жодних доказів на підтвердження поважності причин пропуску строку для прийняття спадщини, які б суттєво перешкоджали зверненню до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини у встановлений законом строк, суду не надано. Враховуючи те, що душевні страждання пов`язані із шлюбом та смертю батьків, на переконання суду не може бути належною підставою для визначення додаткового строку для прийняття спадщини, належні та допустимі докази наявності у позивачки поважних причин, пов`язаних з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами на вчинення цих дій у матеріалах справи відсутні, причини пропуску строку для прийняття спадщини, зазначені позивачкою, суд визнає неповажними. Статтею 81 ЦПК України\~визначено обов`язок сторони довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Статтями 76-80 ЦПК України\~визначені основні положення про докази, відповідно до яких доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. З огляду на те, що позивачка не надала належних та допустимих доказів, які б свідчили про наявність у нього суб`єктивних, непереборних істотних труднощів для подання заяви у межах передбаченого законодавством шестимісячного строку для прийняття спадщини, а наведені позивачкою причини пропуску строку визнано судом неповажними, суд дійшов висновку, що у задоволенні позову слід відмовити в повному обсязі.

Outcome: dismissed