Jurisdiction: civil
Date: 2025-11-26 00:00:00

У вересні 2025 року [PERSON] через свого представника - адвоката Кузьменка Євгенія Анатолійовича, звернувся до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області з вказаною позовною заявою, в якій просить визначити позивачу додатковий строк тривалістю 6 (шість) місяців з дня набрання рішенням суду законної сили для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті [PERSON] , померлого [INFO] . Понесені судові витрати залишити за позивачем. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що померлий [PERSON] є батьком позивача. Внаслідок смерті батька відкрилась спадщина на земельну ділянку, що розташована на території Терезинської селищної ради Білоцерківського району Київської області. 19.05.2025 позивач подав заяву до приватного нотаріуса про прийняття спадщини після батька, перебуваючи в цей час в Республіці Польща, шляхом направлення посилки з міста Вроцлав через ТОВ «Нова пошта». Нотаріусом було роз`яснено, що заява позивача подана в строк, однак його підпис мав бути засвідчений нотаріусом або консулом (послом) у держави за місцезнаходженням, тому нотаріусом було рекомендовано йому звернутися до суду для визначення додаткового строку. Причиною пропуску строку позивач вказує, зокрема, перебування у важкому психоемоційному стані, а також своєчасне подання нотаріусу заяви поштою. Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями вказану справу передано на розгляд судді Цуранову А.Ю. 18.09.2025 ухвалою судді позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження, призначено підготовче судове засідання. 06.10.2025 до суду надійшло клопотання представника Білоцерківської міської ради про розгляд справи за відсутності їх представника за наявними матеріалами справи, повний текст рішення просить надіслати на адресу відповідача. 07.10.2025 через систему «Електронний суд» представник позивача подав до суду клопотання про долучення доказу, а саме довідки зі спадкового реєстру про відсутність заведеної спадкової справи. 13.10.20255 ухвалою суду закрито підготовче провадження по справі та призначено справу до розгляду по суті. В матеріалах справи міститься клопотання представника позивача про розгляд справи без участі позивача та його представника, позов підтримав в повному обсязі, щодо ухвалення заочного рішення не заперечує. Дослідивши матеріали справи судом встановлено наступне. [PERSON] , [INFO] , є сином [PERSON] , що підтверджується копією повторно виданого свідоцтва про народження серії [NUMBER] , актовий запис № 386. [PERSON] , [INFO] , помер [INFO] , що вбачається з копії свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , актовий запис № 2533. Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина на земельну ділянку з кадастровим номером 3220455500:04:003:0050, площею 2,467 га, в межах Білоцерківського району Київської області, підстава державної реєстрації свідоцтво про право на спадщину, серія та номер: 2-2520, від 01.11.2024, що вбачається з витягу «Реєстр нерухомості» від 14.08.2025. За змістом листа-роз`яснення від 16.06.2025 приватного нотаріуса Білоцерківського нотаріального округу Київської області Римаренка Юрія Валерійовича на ім`я [PERSON] вбачається, що 22.05.2025 нотаріусом отримано заяву останнього про прийняття спадщини після померлого [PERSON] . Вказана заяв написана в простій письмовій формі та відправлена посилкою з міста Вроцлав Республіки Польща через ТОВ «Нова Пошта» 19.05.2025. Нотаріусом також вказано, що заява про прийняття спадщини була подана в строк, але підпис на заяві мав бути завірений нотаріусом або консулом (послом) держави у якій він знаходився. Для прийняття спадщини після померлого [PERSON] заявнику необхідно звернутися з відповідним рішенням про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.\~\~ В матеріалах справи міститься Інформаційна довідка зі Спадкового реєстру № 81538094 від 16.06.2025, що підтверджує відсутність відомостей в реєстрі відносно [PERSON] . При вирішенні справи суд зазначає наступне. Кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів (ч. 1 ст. 4 ЦПК України). Згідно статті 1216 ЦК України спадкування є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Відповідно до статті 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини, у відповідності до статті 1218 ЦК України, входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця (ч. 1 ст. 1221 ЦК України). Відповідно до частини 1 статті 1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини. Відповідно до статті 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Згідно із частиною 1 статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Відповідно до вимог частини 1 статті 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (стаття 1272 ЦК України). Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: тривала хвороба спадкоємців; велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. В обґрунтування поважності пропущення строку для подання заяви позивач вказує, зокрема на перебування в Республіці Польща та своєчасне надіслання нотаріусу заяви, яка не була прийнята останнім через відсутність засвідченого нотаріусом або консулом (послом) підпису позивача. Указом Президента України від 24.02.2022 року № 64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні", затвердженого Законом України від 24.02.2022 року № 2102-ІХ, з 24.02.2022 року введено в Україні воєнний стан, який триває. Загальновизнаним фактом є збройна агресія російської федерації проти України, постійні обстріли території України, що безпосередньо несе загрозу життю і здоров`ю населення. Крім цього, 19.06.2023, тобто ще до смерті спадкодавця, набрав чинності підпункт пункту 3 постанови КМУ від 09.05.2023 № 469 «Про внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України щодо нотаріату, державної реєстрації та функціонування державних електронних інформаційних ресурсів в умовах воєнного стану», яким виключено пункт 3 постанови КМУ від 28.02.2022 № 164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану», якою було встановлено, що протягом строку для прийняття спадщини або відмови від його ухвалення зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на 4 місяці та свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення терміну для прийняття спадщини. У даній справі позивач не ставить перед судом вимог про скасування рішення (дій) приватного нотаріуса, яке викладено в листі-роз`ясненні від 16.06.2025, натомість позивач надає вказаний документ на підтвердження поважності причини пропуску строку для прийняття спадщини. Застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту суб`єктивного права, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення. Таким чином, суд зобов`язаний з`ясувати характер спірних правовідносин (предмет і підстави позову), наявність/відсутність порушеного права чи інтересу та можливість його поновлення/захисту в обраний спосіб. Наведена правова позиція викладена у постанові Верховного Суду України від 04.10.2017 у справі № 914/1128/16. Згідно вимог ст. 12, 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно зі статтею 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Суд при вирішенні справи також звертає увагу на те, що спадщина після померлого батька позивача ніким не прийнята, а строк пропуску строку після відкриття спадщини є не значним. Крім того, суд враховує, що згідно встановлених обставин справи наслідки пропуску позивачем строку для прийняття спадщини та відмова у поновленні такого строку буде непропорційною, оскільки останній втратить право на спадкування після смерті батька і вказані обставини будуть для позивача занадто надмірним тягарем, що може призвести до порушення балансу між інтересами держави та фізичної особи. Враховуючи вищевикладене та оцінюючи наявні в матеріалах справи докази у їх сукупності, суд дійшов висновку про наявність об`єктивних, поважних, непереборних та істотних обставин, які позбавили [PERSON] можливості вчасно звернутись із заявою про прийняття спадщини до нотаріуса. Таким чином, суд вважає, що позивачем доведено поважність причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, отже наявні підстави для задоволення позовної заяви повністю.

Outcome: approved