Jurisdiction: civil
Date: 2025-11-24 00:00:00

19 вересня 2025 року до Самарського районного суду міста Дніпра надійшла позовна заява АТ «АБ «Радабанк» до [PERSON] про витребування безпідставно отриманих активів (грошових коштів). В обґрунтування позову представник позивача зазначив, що відповідно до заяви-згоди на приєднання до Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб АТ «АБ «РАДАБАНК» від 16.09.2022 [PERSON] приєднався до Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб АТ «АБ «РАДАБАНК». Договір (поточна редакція) розміщений на сайті АТ «АБ «РАДАБАНК» та доступний для ознайомлення за посиланням https://\~www.\~radabank.\~com.ua\~/storage/\~files/\~bank/taryfy/\~dkbo-fo-25082025.pdf (архів договорів https://www.radabank. com. ua/ bilse/ arxiv-publicni-dogovori-dlia-privatnix-osib). Згідно Заяви на оформлення послуги з відкриття та обслуговування поточних рахунків, що передбачає використання електронного платіжного засобу (крім пакетів послуг зарплатних карток) № 1122422/S09/16 від 16.09.2022 [PERSON] відкрито поточний рахунок № [NUMBER] у валюті рахунку долар США та оформлено платіжну картку миттєвого випуску за тарифним планом «Програма «Електронний гаманець» MC GoldContactless USD» № [NUMBER] для здійснення операцій за цим рахунком. В період часу 16.09.2022 - 19.09.2022 [PERSON] користувався зазначеним рахунком, а саме отримував на рахунок кошти в валюті долар США (отримання коштів через систему переказів Р2Р), після чого через незначний проміжок часу (зазвичай декілька хвилин) в той же день в касі Дніпровського регіонального відділення АТ «АБ «РАДАБАНК» по вул. Володимира Мономаха, 5 у місті Дніпрі з використанням картки [NUMBER] отримував кошти з рахунку готівкою (за винятком комісії Банку за проведення операції отримання коштів через систему переказів Р2Р). Зазначене підтверджується виписками по рахунку, чеками POS-термінала. Так, 19.09.2022 [PERSON] виконані наступні операції щодо зняття готівки (в доларах США): Залишок на початокДата та час операції зарахування (виписка)Сума надходженняКомісія БанкуЗалишок на рахункуДата та час зняття готівки (виписка)Дата та час зняття готівки (чек)Сума зняттяЗалишок на рахунку (фактично) 10,3018.09.2022 12:28:14786,947,87779,3719.09.2022 10:46:0419.09.2022 10:45:48779,000,37 20,3719.09.2022 14:09:08788,007,88780,4919.09.2022 14:38:0519.09.2022 14:37:57780,000,49 30,4919.09.2022 15:11:03767,007,67759,8219.09.2022 15:12:1419.09.2022 15:12:03759,000,82 40,8219.09.2022 15:45:05767,007,67760,15 19.09.2022 15:46:38760,00760,15 50,1506.10.2022 0,1506.10.202206.10.20220,150 Як було виявлено Банком пізніше, процесинговим центром АТ «ПУМБ» операція (4) по видачі готівки в касі АТ «АБ «РАДАБАНК» в розмірі 760 (сімсот шістдесят) доларів США в системі АТ «ПУМБ» визнана як неуспішна та списання коштів з карткового рахунку по цій операції не відбулося, тобто залишок коштів на рахунку клієнта залишився без змін - 760,15 (сімсот шістдесят доларів 15 центів) доларів США, але внаслідок технічної помилки програмного забезпечення термінального обладнання, інформація про неуспішність операції та її відхилення процесинговим центром POS-терміналом не отримана та операція була верифікована як успішна, з виготовленням чека про здійснення операції (чек платіжного POS-терміналу від 19.09.2022 №368038, RR №018318802718) та, відповідно, з видачею касиром банку [PERSON] готівкових коштів в розмірі 760 (сімсот шістдесят) доларів США. Зазначений збій в ПЗ та несписання процесінговим центром коштів з рахунку [PERSON] створив можливість повторно розпорядитися цими коштами, чим і скористався [PERSON] в цей же день, 19.09.2022р., час здійснення операції 23:28:10год. Так, 19.09.2022, зайшовши у мобільний застосунок RB24 [PERSON] виявив, що попри отримання ним коштів у розмірі 760 доларів США у касі Дніпровського регіонального відділення АТ «АБ «РАДАБАНК» по вул. Володимира Мономаха, 5 у місті Дніпрі, залишок по рахунку не змінився, тобто складав 760,15 доларів США, після чого без достатньої правової підстави неправомірно заволодів зазначеними коштами. З цією метою [PERSON] у мобільному застосунку RB24 оформив заяву на оформлення послуги з відкриття та обслуговування поточних рахунків, що передбачає використання електронного платіжного засобу (крім пакетів послуг зарплатних карток) № 1143022/V02/16 від 19.09.2022 (дата укладання) (далі Заява-послуга 2) та підписав її одноразовим ОТП-паролем. На підставі зазначеної заяви [PERSON] відкрито поточний рахунок IBAN [NUMBER] у валюті рахунку гривня та оформлено віртуальну платіжну картку Програма Вільний Internet Віртуальна MC Standart № [NUMBER] . У мобільному застосунку RB24 19 вересня 2022 року, о 23:28:10 год. [PERSON] створено заявку на обмін валюти № 285475 (платіжна інструкція №598537748, призначення платежу перерахування коштів для обміну валют, сума 760 доларів США), та о 23:28:16 год. кошти (еквівалент в гривні від продажу 760 доларів США по курсу 36,93/1 USD) в сумі 28\~066,80грн. (двадцять вісім тисяч шістдесят шість гривень 80 копійок) були зараховані на рахунок [PERSON] № [NUMBER] (виписка, платіжна інструкція №59857), після чого останнім перераховані на карту № [NUMBER] (КБ «ПРИВАТБАНК») 19.09.2022 о 23:43:12год. в сумі 25\~250,00грн. (двадцять п`ять тисяч двісті п`ятдесят гривень 00 копійок) та 20.09.2022 о 02:36:35год. в сумі 2\~529,00грн (виписка, платіжні інструкції 1132855, 1132859). Оскільки операція зняття [PERSON] готівки в розмірі 760 доларів США не увійшла в пакети Settlement Банком проведено звірку з ПЦ ПУМБ та виявлено некоректну роботу нової версії ПЗ термінального обладнання, внаслідок чого при відміні операції (код відміни RCFF) термінал друкував успішний чек та касири видавали кошти, які не були списані з рахунку та не увійшли в пакети Settlement. З огляду на це банком до ПЦ ПУМБ 04.10.2022 направлено листа з вимогою включити операцію в пакет Settlement та виконати операцію списання коштів з рахунку клієнта № [NUMBER] . Разом з тим 06.10.2022 о 13:25:24год. [PERSON] виконано операцію знаття залишку коштів з рахунку № [NUMBER] в сумі 0,15 центів США та закрито рахунок, у зв`язку з чим списання коштів з рахунку виявилося неможливим. Коригування рахунку (на суму 760,00 доларів США) у зв`язку з некоректною обробкою операції в Settlement від 17.10.2022 здійснено на підставі розпорядження 24.10.2022р. Листом № 1451-1/57/2023 від 04.04.2023 банком на адресу [PERSON] направлено вимогу про повернення неправомірно отриманих коштів. Зазначений лист [PERSON] отримано, однак до теперішнього часу неправомірно отримані кошти Банку не повернуто. Представник позивача просила суд ухвалити рішення, яким стягнути з [PERSON] безпідставно набуте майно грошові кошти (еквівалент 760 доларів США у гривні по курсу НБУ на 15.09.2025) в розмірі 31\~375,69грн. (тридцять одна тисяча триста сімдесят п`ять гривень 69 копійок), індекс інфляції 9317,41грн.(дев`ять тисяч триста сімнадцять гривень 41 копійка), три проценти річних від простроченої суми 2813,50грн. (дві тисячі вісімсот тринадцять гривень 50 копійок), а всього 43506.60 грн. (сорок три тисячі п`ятсот шість гривень 60 копійок). Ухвалою\~Самарського районного суду міста Дніпра від 24 вересня 2025 року відкрито провадження у справі, справу призначено до розгляду по суті в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням учасників провадження. Представник позивача в судове засідання не з`явився. Подала до суду заяву в якій просила розглядати справу за її відсутності та не заперечує проти винесення заочного рішення. Відповідач в судове засідання повторно не з`явився. Про дату час і місце розгляду справи повідомлений належним чином. Причини нявки суду не повідомив, відзив на позов не подав. Суд ухвалив розглянути справу за відсутності учасників провадження, в заочному порядку, за наявними у справі доказами, без здійснення фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу. Судом встановлено, що відповідно до заяви-згоди на приєднання до Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб АТ «АБ «РАДАБАНК» від 16.09.2022 [PERSON] приєднався до Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб АТ «АБ «РАДАБАНК» Згідно заяви на оформлення послуги з відкриття та обслуговування поточних рахунків, що передбачає використання електронного платіжного засобу (крім пакетів послуг зарплатних карток) № 1122422/S09/16 від 16.09.2022 [PERSON] відкрито поточний рахунок № [NUMBER] у валюті рахунку долар США та оформлено платіжну картку миттєвого випуску за тарифним планом «Програма «Електронний гаманець» MC GoldContactless USD» № [NUMBER] для здійснення операцій за цим рахунком. В період часу 16.09.2022 - 19.09.2022 [PERSON] користувався зазначеним рахунком, а саме отримував на рахунок кошти в валюті долар США, після чого через незначний проміжок часу, в той же день в касі Дніпровського регіонального відділення АТ «АБ «РАДАБАНК» по вул. Володимира Мономаха, 5 у місті Дніпрі з використанням картки [NUMBER] отримував кошти з рахунку готівкою, що підтверджується відповідними виписками. Так, пізніше позивачем було виявлено, що процесинговим центром АТ «ПУМБ» операція по видачі готівки в касі АТ «АБ «РАДАБАНК» в розмірі 760 (сімсот шістдесят) доларів США в системі АТ «ПУМБ» визнана як неуспішна та списання коштів з карткового рахунку по цій операції не відбулося, тобто залишок коштів на рахунку клієнта залишився без змін (760,15 (сімсот шістдесят доларів 15 центів) доларів США), але внаслідок технічної помилки програмного забезпечення термінального обладнання, інформація про неуспішність операції та її відхилення процесинговим центром POS-терміналом не отримана та операція була верифікована як успішна, з виготовленням чека про здійснення операції та, відповідно, з видачею касиром банку [PERSON] готівкових коштів в розмірі 760 доларів США. 19.09.2022, зайшовши у мобільний застосунок RB24 [PERSON] виявив, що попри отримання ним коштів у розмірі 760 доларів США у касі Дніпровського регіонального відділення АТ «АБ «РАДАБАНК» по вул. Володимира Мономаха, 5 у місті Дніпрі, залишок по рахунку не змінився, тобто складав 760,15 доларів США, після чого без достатньої правової підстави неправомірно заволодів зазначеними коштами. З цією метою [PERSON] у мобільному застосунку RB24 оформив заяву на оформлення послуги з відкриття та обслуговування поточних рахунків, що передбачає використання електронного платіжного засобу № 1143022/V02/16 від 19.09.2022 та підписав її одноразовим ОТП-паролем. На підставі зазначеної заяви [PERSON] відкрито поточний рахунок IBAN [NUMBER] у валюті рахунку гривня та оформлено віртуальну платіжну картку Програма Вільний Internet Віртуальна MCStandart № [NUMBER] . У мобільному застосунку RB24 19 вересня 2022 року, о 23:28:10 год. [PERSON] створено заявку на обмін валюти № 285475, що підтверджується платіжна інструкція №598537748, призначення платежу перерахування коштів для обміну валют, сума 760 доларів США, та о 23:28:16 год. кошти в сумі 28\~066,80грн. були зараховані на рахунок [PERSON] № [NUMBER] , після чого останнім перераховані на карту № [NUMBER] (КБ «ПРИВАТБАНК») 19.09.2022 о 23:43:12год. в сумі 25\~250,00грн. та 20.09.2022 о 02:36:35год. в сумі 2\~529,00грн, що підтверджується випискою та платіжними інструкціями. Разом з тим 06.10.2022 о 13:25:24 год. [PERSON] виконано операцію знаття залишку коштів з рахунку № [NUMBER] в сумі 0,15 центів США та закрито рахунок, у зв`язку з чим списання коштів з рахунку виявилося неможливим. Листом № 1451-1/57/2023 від 04.04.2023 банком на адресу [PERSON] направлено вимогу про повернення неправомірно отриманих коштів, однак до теперішнього часу неправомірно отримані кошти банку не повернуто. На день подання позову період прострочення грошового зобов`язання складає 1092 дні. Загальна заборгованість становить 31375.69 (сума боргу) + 9317.41 (інфляційне збільшення) + 2813.50 (штрафні санкції) = 43506.60\~грн.\~ Де, інфляційне збільшення:розраховується за формулою 31375.69 x 1.29696261 - 31375.69 = 9317.41грн; 3%\~річних здійснюється\~за формулою:\~сума санкції\~=\~С x\~3\~x\~Д :\~365\~:\~100,\~де С\~-\~сума заборгованості,\~Д -\~кількість днів\~прострочення,\~що становить 2813.50 грн. За договором банківського рахунка банк зобов`язується приймати і зараховувати на рахунок, відкритий клієнтові (володільцеві рахунка), грошові кошти, що йому надходять, виконувати розпорядження клієнта про перерахування і видачу відповідних сум з рахунка та проведення інших операцій за рахунком (ч. 1 ст. 1066 ЦК України). Згідно положень ст. 626 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Відповідно до ст. 633, 634 ЦК України публічним є договір, в якому одна сторона - підприємець взяла на себе обов`язок здійснювати продаж товарів, виконання робіт або надання послуг кожному, хто до неї звернеться (роздрібна торгівля, перевезення транспортом загального користування, послуги зв`язку, медичне, готельне, банківське обслуговування тощо).Договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Відповідно до вимог ст. 629 ЦК України договір є обов`язковим для виконання сторонами. Банк здійснює обслуговування клієнтів щодо надання послуг банківського рахунку на підставі Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб АТ «АБ «РАДАБАНК». Договір розміщений на сайті АТ «АБ «РАДАБАНК» та доступний для ознайомлення за посиланням https://www.radabank. com.ua /storage /files/ bank/ taryfy/ dkbo fo - 25082025. pdf. Відповідно до розділі 4 ДКБО визначені обов`язки сторін. Клієнт, зокрема, зобов`язаний: здійснювати операції за рахунком у відповідності до законодавства України, цього Договору,Заяви на оформлення послуги//Заяви на приєднання, правил надання послуг, встановленими Банком тощо. Користувач зобов`язаний використовувати електронний платіжний засіб відповідно до вимог законодавства України та умов цього Договору (п. 5.1.3 / 5.1.3); вчасно розміщувати на рахунку кошти, достатні для здійснення всіх необхідних розрахунків, в тому числі пов`язаних з виконанням умов даного Договору, або сплачувати їх самостійно у встановленому Банком порядку та строки (п. 5.1.8 / 5.1.8); розпоряджатися коштами на БПК в межах витратного ліміту,в разі виникнення від`ємного залишку за рахунком повернути Банку заборгованість в порядку, визначеному ДКБО (п. 5.1.11 / 5.1.11, 6.15.5 / 6.15.5); одержувати Виписку по рахунках та контролювати рух коштів не рідше одного разу на місяць, не пізніше наступного робочого дня після отримання виписки з рахунку повідомляти Банк про всі помічені неточності та/або помилки у виписках з рахунку та інших документах,або про невизнання (не підтвердження) підсумкового сальдо за рахунком (ами) (п. 5.1.16-5.1.17 / 5.1.14-5.1.15); інші обов`язки передбачені цим Договором та/або чинним законодавством України, а також обов`язки, що кореспондують правам Банку, які визначені цим Договором та/або чинним законодавством України (п. 5.1.23 / 5.1.21); відшкодувати шкоду, заподіяну Банку внаслідок недотримання Клієнтом вимог щодо захисту інформації і здійснення неправомірних дій з компонентами платіжної інфраструктури (у тому числі платіжними інструментами, обладнанням, програмним забезпеченням) (п. 5.1.27). Сторони дійшли згоди, що електронний підпис у вигляді ОТП: відповідно до ст. 207 Цивільного кодексу України, є правомірним при укладанні в подальшому між Сторонами угод за допомогою RB24 та/або при ініціюванні, підтвердженні тощо Клієнтом будь-якої операції, передбаченої цим договором та можливостями RB24; підписувач, який створює електронний документ з ЕП, цим самим засвідчує, що ознайомився з усім текстом документа, повністю зрозумів його зміст, не має заперечень до тексту документа і свідомо застосовував свій ЕП у контексті, передбаченому документом (підписав, погодив,засвідчив тощо). Документ підписаний ЕП у вигляді ОТП має такий юридичний статус, що й паперовий документ з особистим підписом Клієнта і не може бути визнаним недійсним через його електронну форму;всі банківські операції, угоди, інші документи/ініціативи, здійснені в електронному вигляді,є електронними документами і вважаються такими, що укладені із додержанням письмової форми, і не можуть бути оскаржені/визначеними недійсними через їх електрону форму (п. 9.14 / 9.14). Відповідальність за операції, проведені на підставі переданих в електронному вигляді документів, несе Клієнт (п. 9.28 / 9.28). Згідно вимог ч. 2 ст. 625 ЦК України боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. Загальною ознакою цивільно-правової відповідальності є її компенсаторний характер. Заходи цивільно-правової відповідальності спрямовані не на покарання боржника, а на відновлення майнової сфери потерпілого від правопорушення. З метою захисту інтересів постраждалої сторони законодавець може встановлювати правила, спрямовані на те, щоб така сторона не була позбавлена компенсації своїх майнових втрат. Такі правила мають на меті компенсацію постраждалій стороні за рахунок правопорушника у певному, заздалегідь визначеному розмірі (встановленому законом або договором) майнових втрат у спрощеному порівняно зі стягненням збитків порядку, і ця спрощеність полягає в тому, що кредитор (постраждала сторона) не повинен доводити розмір його втрат, на відміну від доведення розміру збитків. Відповідно до встановлених судами обставин справи, за змістом статті 625 ЦК України, яка регулює відповідальність за порушення грошового зобов`язання, стягувана позивачем з відповідача сума інфляційних втрат та 3 % річних від несплаченої (неповернутої) суми попередньої оплати є відповідальністю сторони господарського договору за допущене нею правопорушення у сфері господарювання. Велика Палата Верховного Суду вже звертала увагу на те, що нарахування інфляційних втрат на суму боргу та 3 % річних відповідно до статті 625 ЦК України є мірою відповідальності боржника за прострочення грошового зобов`язання, оскільки виступає способом захисту майнового права та інтересу, який полягає у відшкодуванні матеріальних втрат кредитора від знецінення грошових коштів унаслідок інфляційних процесів та отриманні компенсації боржника за неналежне виконання зобов`язання. Ці кошти нараховуються незалежно від вини боржника, зупинення виконавчого провадження чи виконання рішення суду про стягнення грошової суми. Подібні правові висновки сформульовані, зокрема, в постановах Великої Палати Верховного Суду від 19 червня 2019 року у справах № 703/2718/16-ц (провадження № 14-241цс19) та № 646/14523/15-ц (провадження № 14-591цс18), від 13 листопада 2019 року у справі № 922/3095/18 (провадження № 12-105гс19), від 18 березня 2020 року у справі № 902/417/18 (провадження № 12-79гс19). За змістом статей 509, 524, 533-535 і 625 ЦК України грошовим є зобов`язання, виражене у грошових одиницях, що передбачає обов`язок боржника сплатити гроші на користь кредитора, який має право вимагати від боржника виконання цього обов`язку. Тобто грошовим є будь-яке зобов`язання, в якому праву кредитора вимагати від боржника сплати коштів кореспондує обов`язок боржника з такої сплати. Ці висновки узгоджуються з правовими висновками Великої Палати Верховного Суду, висловленими у постановах від 11 квітня 2018 року у справі № 758/1303/15-ц (провадження № 14-68цс18) та від 16 травня 2018 року у справі № 686/21962/15-ц (провадження № 14-16цс18). Слід зазначити, що стаття 625 розміщена у розділі І «Загальні положення про зобов`язання» книги п`ятої ЦК України та визначає загальні правила відповідальності за порушення грошового зобов`язання. Приписи розділу І книги п`ятої ЦК України поширюють свою дію на всі види грошових зобов`язань, у тому числі як на договірні зобов`язання (підрозділ 1 розділу III книги п`ятої ЦК України), так і на недоговірні зобов`язання (підрозділ 2 розділу III книги п`ятої цього Кодексу). При цьому у статті 625 ЦК України визначені загальні правила відповідальності за порушення будь-якого грошового зобов`язання незалежно від підстав його виникнення. Приписи цієї статті поширюються на всі види грошових зобов`язань, якщо інше не передбачено договором або спеціальними нормами закону, який регулює, зокрема, окремі види зобов`язань. У зв`язку із цим Велика Палата Верховного Суду вважає за необхідне відступити від протилежних висновків щодо застосування норми права (статті 625 ЦК України) у подібних правовідносинах, викладених у постановах Верховного Суду України від 16 вересня 2014 року у справі № 921/266/13-г/7 (провадження № 3-90гс14) та від 18 жовтня 2017 року у справі № 910/8318/16 (провадження № 3-133гс17); у постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 07 березня 2018 року у справі № 910/23585/16, від 14 березня 2018 року у справі № 910/24853/13, від 26 жовтня 2018 року у справі № 910/1775/18, від 20 листопада 2018 року у справі № 916/75/18, від 21 червня 2019 року у справі № 910/9288/18, від 01 липня 2019 року у справі № 910/5773/18, від 24 вересня 2019 року у справі № 922/1151/18, від 17 жовтня 2018 року у справі № 923/1151/17, від 18 грудня 2019 року у справі № 906/190/19; у постанові Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 21 листопада 2018 року у справі № 745/26/16-ц (провадження № 61-14087св18). Відповідно до положень ст. 1212 ЦК України особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала. Відповідно до положень ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання та на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Статтею 16 Цивільного кодексу України передбачено, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу способом, передбаченим ч. 2 ст. 16 ЦК України, зокрема, шляхом відновлення становища, яке існувало до порушення, відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди, або іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках. Відповідно до ч. 1, 6\~ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Відповідно до ч. 1, ч. 2, ч. 3\~ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). З огляду на встановлені у судовому засіданні обставини, суд приходить до висновку, що факт безпідставного заволодіння відповідачем грошовими коштами знайшов своє підтвердження у судовому засіданні, а тому позовні вимоги підлягають задоволенню. Відповідно до ст.141 ЦПК України\~з відповідача необхідно стягнути судові витрати на користь позивача, що складають 3028,00 грн. судового збору.

Outcome: approved