Jurisdiction: civil
Date: 2025-11-24 00:00:00

27 жовтня 2025 [PERSON] звернувся до суду з даним позовом до відповідачів [PERSON] та [PERSON] про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Позивач повідомляє про те, що він є зятем та спадкоємцем за заповітом [PERSON] , [INFO] , який помер [INFO] . Спадкоємцями за заповітом є дві його доньки, які є відповідачами у даній справі [PERSON] та [PERSON] 04.02.2016 року було укладено заповіт, згідно якого [PERSON] заповідав позивачу та відповідачам в рівних частинах належну йому квартиру за адресою: [ADDRESS] . Заповіт ним було складено тому, що його донька, дружина позивача та матір відповідачів [PERSON] померла, а так як спадкове майно у вигляді квартири за життя спадкодавець в свій час отримав на всю родину, але у приватизації він прийняв участь одноособово, то його воля була, щоб позивач та відповідачі успадкували квартиру порівную При цьому, [PERSON] відмовилась від прийняття спадщини за заповітом після [PERSON] і не претендує на неї. 08.10.2025 позивач звернувся до нотаріуса для оформлення спадщини за заповітом після смерті [PERSON] , проте державним нотаріусом Другої криворізької державної нотаріальної контори Тімошиною О.В. було винесено постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії через пропуск позивачем строку для прийняття спадщини та не підтвердження факту спільного проживання з померлим. Позивач повідомляє, що він разом з відповідачами перебували у скрутному матеріальному становищі, оскільки понесли витрати на поховання і спадкодавець хворів, а тому не мали можливості звернутись за юридичною допомогою. Позивач вказує, що з мережі інтернет їм було відомо про те, що строки для оформлення спадщини становлять 10 місяців, проте нотаріус повідомив, що строки спочатку війни були лише такими, а потім їх скоротили. Позивач вважає причини пропуску строку поважними та просить суд визнати їх такими, оскільки швидкоплинність змін у законодавчому регулюванні підриває вимогу правової визначеності як складову принципу верховенства права. Ухвалою суду від 29.10.2025 року позовну заяву про надання додаткового строку для прийняття спадщини було прийнято до розгляду за правилами загального позовного провадження з повідомленням учасників справи, а також було задоволено клопотання позивача про витребовування матеріалів справи. Позивач у судове засідання не з`явився, проте через канцелярію суду надав клопотання про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримує у повному обсязі. Державний нотаріус через канцелярію суду надала заява про розгляд справи за її відсутності та не заперечує проти задоволення позовних вимог. Відповідачі [PERSON] та [PERSON] у судове засідання не з`явились, проте через канцелярію суду було подано заяви про те, що позов визнають та просять задовольнити, викладені у позові обставини підтверджують. Згідно ч.3 ст. 200 ЦПК України \~за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Справа розглядається за відсутності учасників справи, тому у відповідності до ч. 2 ст.\~247\~ ЦПК\~України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши позовну заяву, суд приходить до висновку про задоволеня позовних вимог з урахуванням такого. Позивач, [PERSON] , [INFO] зареєстрований за адресою: [ADDRESS] , е пенсіонером за віком, інвалідом 3 групи за професійним захворюванням (арк.с.11) Свідоцтвом про смерть встановлено факт смерті [PERSON] [INFO] (а.с.24). Згідно копії свідоцтва про право власності на квартиру від 25.08.1999 року, домоволодіння за адресою [ADDRESS] , яка складається з двох кімнат, зареєстровано по праву приватної власності за [PERSON] (а.с.28). Також, факт зайняття житлового приміщення підтверджується ордером на житлове примішення № 495, де вказано склад сім`ї: [PERSON] (донька), [PERSON] (зять), [PERSON] (онука), [PERSON] (онука) (а.с.29). Також, надано копію справи від ЖСК «Рассвет-22» щодо [ADDRESS] , згідно якого власником квартири зазначено [PERSON] (а.с.30-33). Відповідно до копії заповіту від 04.02.2016 року, [PERSON] на випадок його смерті належну йому квартиру за адресою : [ADDRESS] заповів [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] (а.с. 27). [PERSON] та [PERSON] розірвали шлюб, про що видано свідоцтво серії [NUMBER] , і після державної реєстрації розірвання шлюбу їй присвоєно прізвище [PERSON] . Згідно витягу № 82775014 від 04.10.2025 про реєстрації в спадковому реєстрі, наявна спадкова справа № 74684079, номер у нотаріуса 731/2025, де спадкодавцем зазначено [PERSON] (а.с.35) Також, судом було витребувано копію спадкової справи, згідно якої [PERSON] звертався до нотаріуса для прийняття спадщини (а.с.53), проте позивачу було постановою від 08.10.2025 відмовлено у вчиненні нотаріальної дії у зв`язку з пропущенням строку звернення (а.с.36-37,66). \~ \~ \~ \~ За даними зі спадкової справи 04.10.2025 [PERSON] , донька позивача, звернулася до Другої криворізької нотаріальної контори з заявою, у якій повідомила, що спадщину вона у встановлений законом строк не прийняла і звертатися до суду з позовною заявою про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини наміру не має (арк.с.59). В свою чергу [PERSON] повідомила нотаріуса про намір звернутися до суду з приводу встановлення факту спільного проживання зі спадкодавцем. До суду подала заяву, що не заперечує проти позовних вимог позивача (арк.с.56). Відповідно довідки від 29.09.2025 № 305 спадкодавець до дня своєї смерті проживав та був зареєстрованим за адресою: [ADDRESS] . Статтею 2 ЦПК України передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав і інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Частиною 1 ст.15, ч. 1 ст.16 ЦК України, передбачено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. На підставі ч. 1 ст. 1269 ЦПК України \~спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Частина 2 ст. 1272 ЦПК України регламентує право спадкоємця звернутись з позовом до суду, якщо пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, і суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є такі, що пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. За конкретних фактичних обставин кожної справи пропуск строку для прийняття спадщини суд має оцінювати з урахуванням тривалості такого пропуску та загальних засад цивільного законодавства, як-от розумність, добросовісність та справедливість. Пленум Верховного Суду України в п. 24\~постанови від 30 травня 2008 року N 7 "Про судову практику у справах про спадкування"\~роз`яснив, що, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити із того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Вирішуючи питання поважності причин пропуску шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються індивідуально в кожному конкретному випадку з огляду на обставини кожної справи (постанова ВС від 07.12.2023 у справі № 548/2415/21). Верховний Суд у постанові від 28.06.2023 р. (справа № 205/7626/21, провадження № 61-8689св22) наголосив, що закон розрізняє факти, які свідчать про прийняття спадщини особою, яка на час відкриття спадщини постійно проживала зі спадкодавцем, та особою, яка на час відкриття спадщини не проживала (постійно не проживала) зі спадкодавцем. Подання заяви про прийняття спадщини є дією, яку повинен вчинити спадкоємець, який бажає прийняти спадщину і на час її відкриття не проживав постійно зі спадкодавцем. Тож пропустити строк для прийняття спадщини може лише той спадкоємець, який на час відкриття спадщини постійно не проживав зі спадкодавцем. За конкретних фактичних обставин кожної справи суд має оцінювати тривалість пропуску строку для прийняття спадщини, що має важливе правове значення (постанови ВС від 03.04.2024 р, справа № 639/8197/21, провадження № 61-14773св23). Отже, враховуючи, що позивачем пропущений строк для прийняття спадщини є короткостроковим (2 місяці), він є особою з інвалідністю та пенсійного віку, то суд вважає, що строк пропущено з поважних та об`єктивних причин, тим більше, що доньки позивача (відповідачі у справі) не заперечують проти позовних вимог. Вказане вище є підставою для визначення [PERSON] додаткового строку з часу набрання рішенням суду законної сили, для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом, яка відкрилась після смерті [PERSON] , який помер [INFO] .

Outcome: approved