Jurisdiction: civil
Date: 2025-11-26 00:00:00

[PERSON] звернувся в суд з даним позовом, в якому просить визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за законом після смерті батька [PERSON] , який помер [INFO] . Позовні вимоги обгрунтовані тим, що [INFO] помер батько позивача - [PERSON] , після смерті якого відкрилася спадщина на належне йому майно - сертифікат на право на земельну частку (пай) на території Бершадської міської ради (колишньої Лісниченської сільської ради) Гайсинського району Вінницької області. Позивач [PERSON] є спадкоємцем першої черги за законом на майно померлого батька. Інших спадкоємців ні за законом, ні за заповітом немає. Маючи намір отримати свідоцтво про право на спадщину за законом позивач звернувся до приватного нотаріуса Гайсинського районного нотаріального округу, однак нотаріусом йому було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті батька [PERSON] , оскільки він у визначений законом строк заяви про прийняття спадщини не подав та в управління та володіння спадковим майном не вступив та рекомендовано звернутися до суду для визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Причиною пропуску вказаного строку стало те, що позивач перед смертю батька постійно проживав біля нього в с. Лісниче Бершадського району Вінницької області, хоча був зареєстрований за іншою адресою. Після смерті батька він здійснив його поховання та фактично вступив управління та володіння спадковим майном, як це було передбачено діючим на той час законодавством, а тому вважав, що є таким , що спадщину прийняв. 23.07.2025 від Бершадської міської ради надійшов відзив на позовну заяву, в якому позовні вимоги не визнали та просили у задоволенні позову відмовити, оскільки позовні вимоги є безпідставними та необгрунтованими. Представник позивача, адвокат Куцяк Ф.Г. надав до суду письмову заяву в якій позовні вимоги підтримав та просив розглянути справу в його відсутність. Представник відповідача в судове засідання не з`явився, хоча належним чином був повідомлений про час розгляду справи, про причини неявки суд не повідомив. Враховуючи те, що відповідно до ч. 1 ст. 223 ЦПК України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею, суд не вбачає підстав для відкладення розгляду справи та проводить його в даному судовому засіданні на підставі доказів наявних у справі. Оскільки розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши матеріали справи, суд встановив, що [INFO] в с. Лісниче помер [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] . Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина на належне йому майно - право на земельну частку (пай) на території Бершадської міської ради (колишньої Лісниченської сільської ради) Гайсинського району Вінницької області, що підтверджується довідкою Головного управління Держгеокадастру у Вінницькій області від 16.06.2025 0-2-0.3,13-381/14-25. Відповідно свідоцтва про народження серії [NUMBER] позивач [PERSON] є сином померлого [PERSON] . Інших спадкоємців ні за законом, ні за заповітом немає. Позивач маючи намір отримати свідоцтво про право на спадщину за законом, звернувся до приватного нотаріуса Гайсинського районного нотаріального округу з відповідною заявою, проте йому було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті [PERSON] у зв`язку з пропущенням строку для прийняття спадщини та рекомендовано звернутися до суду для визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини (постанова про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 26.05.2025 №113/02-31). Зі змісту позову вбачається, що причиною пропуску строку для прийняття спадщини стало те, що позивач вважав себе таким, що спадщину прийняв, оскільки протягом останніх років перед смертю батька він проживав разом з ним в с. Лісниче, хоча і був зареєстрований за іншою адресою, здійснив поховання батька та в послідуючому здійснював догляд та утримання його майна. Вирішуючи справу у межах заявлених позовних вимог, суд виходить з наступного. Відповідно до ст.55 Конституції України права і свободи людини і громадянина захищаються судом. В п. 24 Постанови № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» Пленум Верховного Суду України висловив наступну правову позицію, що у випадку, коли особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Відповідно до статті 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи (частина перша та друга статті 1220 ЦК України). Частиною першою та другою статті 1269 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина перша статті 1270 ЦК України). Наслідки пропущення строку для прийняття спадщини визначені статтею 1272 ЦК України. Згідно з частиною 3 статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини вказані судом поважними. Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 "Про судову практику у справах про спадкування" спадкоємці, які не прийняли спадщину в установлений законом строк, можуть звернутися до суду з позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ст. 1272 ЦК України, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності цього Кодексу, а саме з 1 січня 2004 року. Стаття 17 Закону України "Про виконання рішення застосування практики Європейського суду з прав людини" передбачає, що суди застосовують при розгляді справи Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року та практику Європейського суду з прав людини як джерело права. На сьогоднішній день у позивача відсутній інший спосіб реалізувати своє право на спадщину крім судового. Причину пропуску строку для прийняття спадщини суд вважає поважною, оскільки усталена практика Європейського суду з прав людини вказує на недопустимість порушення права на вільне володіння майном закріпленим у Протоколі № 1. Задоволення позову не суперечить вимогам та законним інтересам сторін та відповідає чинному законодавству України.

Outcome: approved