Jurisdiction: civil
Date: 2025-12-01 00:00:00

[PERSON] звернулась з позовом, у якому просить визнати за нею право власності на 1/4 частину земельної частки (паю), що розташована на території Великонизгірецької сільської ради Бердичівського району Житомирської області. Позов обґрунтований тим, що [PERSON] є дочкою [PERSON] , який помер [INFO] , 01.04.2025\~р. вона звернулася до нотаріуса з проханням видати свідоцтво про право на спадщину за законом на земельну частку (пай), що розташована на території Великонизгірецької сільської ради Бердичівського району Житомирської області, проте постановою від 01.0420925\~р. нотаріуса про відмову у вчиненні нотаріальної дії їй надано роз`яснення стосовно неможливості отримання свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті [PERSON] на вказану земельну ділянку (пай) у зв`язку з відсутністю документа, який посвідчує право власності спадкодавця на цю земельну ділянку (пай). [PERSON] мав право на земельну ділянку (пай), так як його прізвище було включено в список членів підприємства, які мають право на земельну частку (пай), який є додатком до Державного акту на право колективної власності на землю КСП "Здобуток Жовтня" с.\~Великі Низгірці Бердичівського району Житомирської області, йому було видано сертифікат на право на земельну частку (пай) серії ЖТ №\~0042566 на підставі розпорядження голови Бердичівської РДА №\~35 від 27.02.1997\~р. [PERSON] своєї позиції щодо предмета спору у порядку, встановленому нормами Цивільного процесуального кодексу України , не повідомив. Судом з`ясовано, що [INFO] помер [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом від 01.09.1999\~р. про смерть (а.\~с.\~10). [PERSON] є дочкою [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом від 08.10.1991\~р. про народження та про що зазначено у довідці від 03.04.2025\~р. приватного нотаріуса Бердичівського районного нотаріального округу Житомирської області Богатирчука\~А.М., з якої також випливає, що сином [PERSON] є [PERSON] , а дочками, окрім [PERSON] , є також [PERSON] та [PERSON] , які усі є його спадкоємцями за законом (а.\~с.\~11, 22). Таким чином, зважаючи на статті 524, 525, 527 та 529 Цивільного кодексу Української РСР, який був чинним на момент смерті [PERSON] , спадкоємцями останнього за законом є [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] . Відповідно до статті 548 Цивільного кодексу Української РСР для придбання спадщини необхідно, щоб спадкоємець її прийняв. Не допускається прийняття спадщини під умовою або з застереженнями. Прийнята спадщина визнається належною спадкоємцеві з моменту відкриття спадщини. Згідно з частинами першою та другою статті 549 Цивільного кодексу Української РСР визнається, що спадкоємець прийняв спадщину: 1) якщо він фактично вступив в управління або володіння спадковим майном; 2) якщо він подав державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини заяву про прийняття спадщини. Зазначені в цій статті дії повинні бути вчинені протягом шести місяців з дня відкриття спадщини. З довідки 03.04.2025\~р. приватного нотаріуса Бердичівського районного нотаріального округу Житомирської області Богатирчука\~А.М. вбачається, що [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] прийняли спадщину після смерті [PERSON] , так як у ній не зазначено, що хтось з них, будучи спадкоємцем за законом, спадщину не прийняв. Крім того, зі змісту позовної заяви випливає, що [PERSON] визнає, що вона та [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] прийняли спадщину після смерті батька [PERSON] , так як вона просить визнати за нею право власності не на всю земельну частку (пай), що розташована на території Великонизгірецької сільської ради Бердичівського району Житомирської області, яка належала [PERSON] , а на 1/4 частину. При цьому матеріали справи не містять доказів, які б вказували, що [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] не прийняли спадщину після смерті батька [PERSON] , зокрема відмовилися від неї, як це було передбачено статтею 553 Цивільного кодексу Української РСР. У постановах Верховного Суду містяться висновки про те, що у справах про визнання права власності у порядку спадкування належним відповідачем є спадкоємець (спадкоємці), який прийняв спадщину, а у випадку їх відсутності, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття, належним відповідачем є відповідний орган місцевого самоврядування (постанова Верховного Суду від 18.12.2019\~р у справі №\~265/6868/16-ц,\~ постанова Верховного Суду від 10.11.2021\~р. у справі №\~759/19779/18). Таким чином належними відповідачами у даній справі є [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] . Між тим, [PERSON] пред`явила позов лише до [PERSON] , при цьому у подальшому з клопотанням про залучення до участі у справі у якості співвідповідачів [PERSON] та [PERSON] не зверталася. Незалучення у справі особи як співвідповідача за умови наявності обов`язкової процесуальної співучасті є підставою для відмови у задоволенні позову через неналежний суб`єктний склад, про що неодноразово зазначав Верховний Суд у своїх постановах (постанова Верховного Суду від 28.10.2020\~р. у справі № 761/23904/19, постанова Верхового Суду від 01.05.2024\~р. у справі №\~491/838/21). Враховуючи викладене, Суд не вважає за необхідне з`ясувати інші обставини справи, зокрема, щодо того, чи мав [PERSON] право на земельну ділянку (пай), яка стосується предмета спору, так як незалежно від їх з`ясування у задоволенні позову [PERSON] має бути відмовлено через незалучення у справі у якості співвідповідачів [PERSON] та [PERSON] .

Outcome: dismissed