Jurisdiction: civil
Date: 2025-12-01 00:00:00

І. Стислий виклад позиції позивача. Представник позивача адвокат Кінебас О.М. в інтересах [PERSON] звернувся до суду з позовом до Ічнянської міської ради про встановлення додаткового строку, що складає 2 місяці, для прийняття [PERSON] спадщини, яка відкрилась після смерті рідної сестри [PERSON] , яка померла [INFO] у селі Хаєнки Прилуцького району Чернігівської області. Заявлені вимоги обґрунтовує тим, що заявник є єдиним спадкоємцем після смерті рідної сестри [PERSON] , яка померла [INFO] , за життя була зареєстрована за адресою: [ADDRESS] . Разом з нею на день смерті ніхто не був зареєстрований та не проживав. Після її смерті відкрилася спадщина на належне їй майно, в тому числі на житловий будинок за вказаною адресою, а також на земельні ділянки з кадастровим номером 7421788800:04:000:0244 площею 3,3643\~га, з кадастровим номером 7421788800:01:000:0243 площею 3,36\~га, з кадастровим номером 7421788800:01:000:0109 площею 0,5863\~га та з кадастровим номером 7421788800:01:000:0108 площею 0,25\~га. Із роз`яснень державного нотаріуса позивач зрозуміла, що для прийняття спадщини необхідно звертатися до нотаріуса після спливу шестимісячного строку з дня її відкриття. Таким чином, вона була переконана, що її дії є юридично правильними та добросовісно чекала спливу шестимісячного місячного строку для повторного звернення. 05 червня 2025 року позивач звернулася до Ічнянської державної нотаріальної контори із заявою щодо прийняття спадщини, однак отримала відмову, оскільки на день звернення минув шестимісячний строк з дня відкриття спадщини. Після цього, вона звернулася до приватного нотаріуса у місті Чернігові для отримання консультації щодо процедури оформлення спадщини, однак через похилий вік (85 років) та перебування у пригніченому стані після смерті сестри не запам`ятала ні прізвища, ні адреси його контори. Вважають, що строк для прийняття спадщини був пропущений позивачем з поважних причин, які в сукупності свідчать про наявність об`єктивних та непереборних перешкод. Похилий вік позивача та пов`язані з ним особливості стану здоров`я є факторами, що суттєво обмежили її здатність самостійно зорієнтуватися у складній юридичній процедурі. Пропуск строку стався не внаслідок пасивної поведінки чи недбалості спадкоємиці, а через об`єктивну перешкоду у вигляді недостовірної інформації, отриманої від нотаріуса. ІІ. Заяви (клопотання) учасників справи та інші процесуальні дії у справі. Ухвалою судді від 07 серпня 2025 року відкрито провадження у справі, призначено розгляд справи у порядку загального позовного провадження. У судове засідання позивачка та її представник не з`явилися, подали заяву про розгляд справи без їх участі, позовні вимоги підтримують та простять їх задовольнити. Від представника відповідача Ічнянської міської ради надійшла заява про розгляд справи без участі їх представника, проти позовних вимог не заперечують. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. ІІІ. Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин Відповідно до копії свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданого Ічнянським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Прилуцькому районі Чернігівської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, актовий запис № 292, [PERSON] , померла [INFO] (а.с.\~6 на звороті). Згідно з довідкою Ічнянської міської ради від 05 травня 2025 року №\~02-03/1906 за даними реєстру територіальної громади [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] , була зареєстрована за адресою: [ADDRESS] . Разом з нею на день смерті за вказаною адресою ніхто не був зареєстрований (а.с. 7). Згідно відомостей з Державного реєстру речових прав та відомостей з Реєстру прав власності на нерухоме майно [PERSON] на праві приватної власності належать земельні ділянки з кадастровим номером 7421788800:04:000:0244 площею 3,3643\~га, з кадастровим номером 7421788800:01:000:0243 площею 3,36\~га, що розташовані та території Хаєнківської сільської ради Прилуцького району Чернігівської області, з кадастровим номером 7421788800:01:000:0109 площею 0,5863\~га та з кадастровим номером 7421788800:01:000:0108 площею 0,25\~га, що розташовані за адресою: [ADDRESS] , та житловий будинок загальною площею 57,3\~кв.м, за вказаною вище адресою (а.с. 8-9). Відповідно до листа Ічнянської державної нотаріальної контори від 05 червня 2025 року №\~533/01-16 на звернення [PERSON] щодо подання заяви про прийняття спадщини надана відповідь, оскільки на день її звернення шестимісячний строк з дня відкриття спадщини вже минув, то вона вважається такою, що не прийняла спадщину померлої [PERSON] та рекомендовано для визначення додаткового строку звернутися до суду (а.с. 7 на звороті). Згідно інформації Ічнянської державної нотаріальної контори від 01 грудня 2025 року №\~1287/01-16 після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , її спадкоємці із заявами про прийняття спадщини чи про відмову від прийняття спадщини до контори не зверталися, спадкова справа не заводилася (а.с. 45). ІV. Норми права, які застосував суд, та оцінка аргументів сторін. Відповідно до ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Згідно з положеннями ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом (ст. 1217 ЦК України). Відповідно до частин 1, 2 ст. 1223 ЦК України право на\~спадкування мають\~особи,\~визначені у\~заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Згідно з частинами 1, 2, 5 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Не допускається прийняття спадщини з умовою чи із застереженням. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Відповідно до положень частин 1, 2 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Частиною першою статті 1270 ЦК України визначено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Спадкодавець [PERSON] , померла [INFO] , отже строк для прийняття спадщини закінчився 07 березня 2025 року. Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її (ч. 1 ст. 1272 ЦК України). Згідно з ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. У постанові Верховного Суду України від 23 серпня 2017 року у справі № 6-1320цс17 зроблено висновок, що «право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними». При цьому, суд не може визнати поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна та відкриття спадщини, похилий вік, непрацездатність, невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови тощо. Крім того, оцінка поважності причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини повинна, у першу чергу, стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду. Таких висновків дійшов Верховний Суд у постановах від 17 жовтня 2019 року в справі № 766/14595/16, від 30 січня 2020 року в справі № 487/2375/18, від 31 січня 2020 року в справі № 450/1383/18, від 21 квітня 2022 року в справі № 296/12109/18, від 17 серпня 2023 року в справі № 626/274/22. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Європейський суд з прав людини в рішенні у справі «Ілхан проти Туреччини» зазначив, що при вирішення питання пропуску строку на вчинення дій має застосовуватись правило встановлення всіх обставин з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру. Положення ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, по своїй суті є гарантом права власності, оскільки визнають право будь-якої особи на безперешкодне користування своїм майном. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Як зазначив Верховний Суд у своїй постанові від 26 червня 2019 року в справі № 565/1145/17, поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року, у зв`язку з військової агресією Російської Федерації проти України, на території України введено воєнний стан, який продовжується і на теперішній час. Судом встановлено, що позивач у встановлений законом строк не зверталася до нотаріуса з відповідною заявою про прийняття спадкового майна. Однак, враховуючи фактичні обставини справи, відсутність відкритої спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, ті обставини, що позивач являється єдиним спадкоємцем після смерті рідної сестри, строк пропуску подачі заяви про прийняття спадщини є незначним, представник відповідача проти задоволення позовних вимог не заперечує, суд,

Outcome: approved