Jurisdiction: civil
Date: 2025-11-24 00:00:00

17 липня 2025 року позивач [PERSON] , в інтересах якої діє адвокат Мастило Ю.І., звернувся до суду з позовом до відповідача виконкому Покровської районної в місті ради, у якому просить суд визначити додатковий строк три місяці для подання заяви про прийняття спадщини. В обґрунтування позову посилається на те, що [INFO] померла баба позивача [PERSON] , яка за життя склала заповіт, у якому заповіла все належне їй майно, своєму онукові. Позивач пропустив строк для подання заяви про прийняття спадщини, який сплинув 20 травня 2025 року, у зв`язку із тривалим відрядженням у період з лютого 2025 року по червень 2025 року. Після повернення з відрядження звернувся до нотаріуса, проте отримав постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 09.06.2025 у зв`язку із пропуском строку. Просив врахувати наведені обставини як поважні причини пропуску строку, встановленого для прийняття спадщини. Ухвалою судді від 18 липня 2025 року відкрито провадження у справі у порядку загального позовного провадження, призначено підготовче засідання на 30 липня 2025 року, роз`яснено учасникам справи їх право, порядок та строки на подачу заяв по суті справи. Ухвалою суду від 30 липня 2025 року позовну заяву залишено без руху, надано п`ятиденний строк для усунення недоліків. 31 липня 2025 року представником позивача подана позовна заява після усунення недоліків, підготовче засідання призначено на 29 вересня 2025 року. Ухвалою суду від 29 вересня 2025 року задоволено клопотання представника позивача про витребування доказів, підготовче засідання відкладено на 04 листопада 2025 року. 04 листопада 2025 року підготовче провадження по справі закрито, справу призначено до судового розгляду по суті на 25 листопада 2025 року. Представник позивача адвокат Мастило Ю.І. до суду не з`явився, надав заяву про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримав, просив позов задовольнити. Представник відповідача виконкому Покровської районної в місті ради Симоненко О.В. до суду не з`явилася, просила розглянути справу за її відсутності та ухвалити рішення відповідно до вимог чинного законодавства з урахуванням зібраних доказів по справі. Статтями 43, 211 ЦПК України передбачено, що прийняття участі в судовому засіданні є правом сторони, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. З огляду на вищевикладене, суд розглядає справу в порядку статті 211 ЦПК України за наявними в ній доказами. Суд, перевіривши матеріали справи, вирішивши питання чи мали місце обставини, якими обґрунтовувалися вимоги, та якими доказами вони підтверджуються, чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження, які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин, яку правову норму належить застосувати до цих правовідносин, суд приходить до висновку про задоволення позову з таких підстав. Як вбачається з матеріалів справи, [PERSON] 12 липня 2022 року склала заповіт, у якому заповіла все належне їй майно майно [PERSON] , [INFO] (а.с. 8-9). [INFO] [PERSON] померла (а.с. 10). 09 червня 2025 року [PERSON] звернувся із заявою до приватного нотаріуса Криворізького районного нотаріального округу Стюрко О.О. про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , яка була зареєстрована та проживала на день смерті за адресою: [ADDRESS] (а.с. 64). Постановою нотаріуса від 09.06.2025 року відмовлено [PERSON] у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом на житловий будинок за адресою: [ADDRESS] , оскільки спадкоємцем пропущено встановлений шестимісячний строк для прийняття спадщини після смерті [PERSON] (а.с. 14). Згідно з частиною першою статті 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Відповідно до частини першої статті 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Відповідно до статей 1216, 1218 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Спадкування здійснюється за заповітом або за законом (стаття 1217 ЦК України). Право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини (стаття 1223 ЦК України). Відповідно до частини першої статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Відповідно до частини першої статті 1269, частини першої статті 1270 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Отже, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Згідно з частинами першою, другою статті 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.\~За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання\~ним заяви про прийняття спадщини. За змістом зазначеної статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є ті, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої статті 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) спадкоємець пропустив строк для прийняття спадщини; 2) у спадкоємця були перешкоди для подання заяви для прийняття спадщини; 3) ці обставини визнані судом поважними. Оцінка поважності причин пропуску строку прийняття спадщини повинна, у першу чергу, стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду. Подібні висновки викладені у постановах Верховного Суду від 17 серпня 2023 року у справі № 626/274/22, 20 березня 2024 року у справі № \~545/1231/23. Вирішуючи питання про визначення позивачу додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини, виходить з того, що поважними причинами можуть бути причини, пов`язані з об`єктивними обставинами, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами можуть бути визнаними: тривала хвороба спадкоємців; велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Відповідно до статей 12, 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Згідно зі статтею 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Обґрунтовуючи поважність причин пропуску визначеного частиною першою статті 1270 ЦК України строку для прийняття спадщини, [PERSON] посилається на те, що у зв`язку з тривалим відрядженням у інше місто, він пропустим строк звернення до нотаріуса. Доказами поважності причини пропущення позивачем строку для прийняття спадщини за заповітом є: копія договору підряду № 11/24К від 08 листопада 2024 року, укладеного між ТОВ «Далгакиран компресор Україна» та ПП «ЮАС» в особі директора Телепка А.В., предметом договору є виконання комплексу робіт на території АТ «Кременчуцький сталеливарний завод»; копія наказу ПП «ЮАС» № 5-в від 20.01.2025 «Про відрядження директора», згідно з яким [PERSON] відбув у відрядження до м. Кременчук Полтавської області з 15.01.2025 по 14.02.2025; копія договору підряду № 22 СП від 02 липня 2024 року, укладеного між ТОВ «Перша Українська дорожньо-будівельна компанія» та ПП «ЮАС» в особі директора Телепка Андрія Васильовича, предметом договору є виконання капітального ремонту шляхопроводу по вул. Академічна через балку Кутову в м. Краматорськ Донецької області в строк до 30 червня 2025 року; копія наказу ПП «ЮАС»№ 5-в від 14.02.2025 «Про відрядження директора», згідно з яким [PERSON] відбув у відрядження до м. Краматорськ Донецької області з 17.02.2025 по 10.03.2025; копія наказу ПП «ЮАС»№ 13-в від 07.03.2025 «Про подовження перебування у відрядженні директора», згідно з яким подовжено перебування у відрядженні у м. Краматорськ Телепка А.В. з 11.03.2025 по 18.04.2025; копія наказу ПП «ЮАС»№ 17-в від 17.04.2025 «Про подовження перебування у відрядженні директора», згідно з яким подовжено перебування у відрядженні у м. Краматорськ Телепка А.В. з 19.04.2025 по 09.05.2025; копія наказу ПП «ЮАС»№ 19-в від 08.05.2025 «Про подовження перебування у відрядженні директора», згідно з яким подовжено перебування у відрядженні у м. Краматорськ Телепка А.В. з 10.05.2025 по 12.06.2025 (а.с. 18-21, 29-35). Вирішуючи питання поважності причин пропуску позивачем шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи. Оцінивши зібрані у справі докази в їх сукупності, враховуючи обставини, на які посилався [PERSON] суд приходить до висновку, що причини, вказані позивачем, є тими непереборними обставинами, які перешкоджали йому протягом шести місяців з часу відкриття спадщини, тобто до 20 травня 2025 року, звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини. Принцип «пропорційності» пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності. Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Вжиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, необхідно визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети. Зазначене узгоджується з правовими висновками Верховного Суду, викладеним у постановах від 01 червня 2020 року\~у справі № 185/777/17, від 20 березня 2024 року у справі № \~545/1231/23. Враховуючи принцип пропорційності між застосованим заходом та переслідуваною метою, якою є захист порушених прав позивача в аспекті статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, дотримуючись загальних засад цивільного законодавства, таких як справедливість, добросовісність та розумність, та на забезпечення виконання завдань цивільного судочинства щодо ефективного захисту порушених, невизнаних прав та інтересів, суд приходить до висновку про наявність підстав для визначення [PERSON] додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , терміном у три місяці. За заявою позивача [PERSON] , яка викладена в прохальній частині позовної заяви, суд не здійснює розподіл судових витрат і залишає їх за позивачем.

Outcome: approved