Jurisdiction: civil
Date: 2025-12-01 00:00:00

Описова частина Короткий зміст позовних вимог У вересні 2025 року акціонерне товариство «Сенс Банк» (далі АТ\~«Сенс Банк»)\~звернулось до суду із позовом до [PERSON] про стягнення заборгованості за кредитними договорами. Позов обґрунтовано тим, що 12.12.2019 між АТ «АЛЬФА-БАНК» (нині АТ «СЕНС БАНК») та [PERSON] було укладено Угоду про обслуговування кредитної картки та відкриття відновлювальної кредитної лінії із наступними основними умовами: тип кредиту кредитування рахунку та встановлення відновлювальної кредитної лінії; найменування продукту «Максимум»; мета кредиту для особистих потреб; ліміт кредитної лінії 10 000, 00 грн; процентна ставка 35,99 % річних за користування коштами відновлювальної лінії при вчиненні торгових операцій та/або операцій зняття коштів готівкою; тип процентної ставки фіксована; тип картки MC DEBIT WORLD; порядок повернення кредиту щомісячно, не менше ніж сума обов`язкового мінімального платежу 5% від суми заборгованості, мінімум 50 грн. Банк належним чином виконав свої зобов`язання за Угодою, надавши [PERSON] кредитні кошти у встановленому порядку. Водночас, відповідач належним чином не виконувала своїх зобов`язань, у зв`язку з чим у неї утворилась заборгованість у розмірі 211 276,83 грн. 12.08.2022 року загальними зборами акціонерів АТ «АЛЬФА-БАНК» затверджено рішення про зміну найменування на АТ «СЕНС БАНК», запис про зміну найменування внесено до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань 30.11.2022. Позивач просить суд стягнути з відповідача на свою користь вищезазначену суму заборгованості та судові витрати, які складаються з судового збору та витрат на правничу допомогу. Рух справи 04 вересня 2025 року у порядку автоматизованого розподілу справ між суддями справу передано на розгляд судді Олійнику К. І. 09 вересня 2025 року ухвалою Татарбунарського районного суду Одеської області\~відкрито провадження у справі та призначено її у підготовче судове засідання. Ухвалою Татарбунарського районного суду Одеської області від 08 жовтня 2025 року закрито підготовче провадження у справі та призначено її до судового розгляду по суті у відкритому судовому засіданні. Аргументи, доводи, клопотання учасників справи АТ\~«Сенс Банк» у позовній заяві просило провести розгляд справи за\~відсутності представника банку, зазначивши, що підтримує позовні вимоги та не заперечує відносно заочного розгляду справи. [PERSON] не скористалася правом на подання до суду відзиву на позовну заяву, про дату, час та місце слухання справи повідомлялася належним чином, зокрема й через оголошення на веб-сайті суду. Поштова\~кореспонденція, яка направлялась на адресу відповідача, повернута до суду із відміткою поштової служби «адресат відсутній за вказаною адресою». Згідно ч. 1\~ст. 131 ЦПК України\~учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться. Повернення поштової кореспонденції з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою», є належним повідомленням учасника справи (постанова Верховного Суду від 13 травня 2024 року у справі № 755/4829/23). Направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, у цьому випадку суду (постанова Великої Палати Верховного Суду від 25 квітня 2018 року у справі № 800/547/17 (П/9901/87/18), постанови Верховного Суду від\~27 листопада 2019 року у справі № 913/879/17, від 21 травня 2020 року у\~справі № 10/249-10/19 та від 15 червня 2020 року у справі № 24/260-23/52-б). Довідка поштового відділення з позначкою про неможливість вручення судової повістки у зв`язку «відсутній за вказаною адресою» вважається належним повідомленням сторони про дату судового розгляду. Зазначене свідчить про\~умисне неотримання судової повістки (постанова Верховного Суду від\~10\~травня 2023 року у справі № 755/17944/18). Суд виконав обов`язок щодо повідомлення відповідача про дату, час та місце слухання справи та приймаючи до уваги практику Верховного Суду, щодо питання оповіщення учасника справи про розгляд справи, вважає, що відповідач у цій справі є таким, що належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання. Суд, зі згоди позивача вважає за можливе розглядати справу в заочному порядку та ухвалити заочне рішення, що відповідає вимогам\~ст. 280 ЦПК України. Європейський суд з прав людини неодноразово вказував, що на зацікавлену сторону покладається обов`язок проявляти належну увагу в захисті своїх інтересів та вживати необхідних заходів, щоб ознайомитись із подіями процесу (див. серед іншого «Гуржій проти України», заява № 326/3, 01 квітня 2008 року, «Олександр Шевченко проти України», № 8771/02, § 27, 26 квітня 2007 року). Поряд з цим, Європейський суд з прав людини (далі\~ЄСПЛ) неодноразово наголошував, що національні суди мають організовувати судові провадження таким чином, щоб забезпечити їх ефективність та відсутність затримок (див. рішення ЄСПЛ від 02 грудня 2010 року у справі «Шульга проти України» № 16652/04). У зв`язку з тим, що розгляд справи відбувався за відсутності сторін, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Фактичні обставини справи, встановлені судом 12.12.2019 [PERSON] звернулася до АТ «Альфа\~Банк» із анкетою - заявою про акцепт Публічної пропозиції АТ «Альфа\~Банк» на укладення Договору про банківське обслуговування фізичних осіб у ПАТ «Альфа\~Банк», у зв`язку із чим 12.12.2019 між АТ «Альфа-Банк» та [PERSON] було укладено Угоду про обслуговування кредитної картки та відкриття відновлювальної кредитної лінії, яка є невід`ємною частиною Договору про банківське обслуговування фізичних осіб в АТ «Альфа Банк». За умовами вказаного договору тип кредиту визначено як кредитування рахунку та встановлення відновлювальної кредитної лінії, мета кредиту\~споживчі потреби, ліміт кредитної лінії\~200 000 грн, процентна ставка\~35,99 % річних за користування коштами відновлювальної кредитної лінії при вчиненні торгових операції та/або операцій зняття коштів готівкою, тип процентної ставки\~фіксована, порядок повернення кредиту\~щомісячно, не менше ніж сума обов`язкового мінімального платежу 5% від суми заборгованості,мінімум 50 грн. 00 коп. Вказані умови договору передбачені Офертою на укладання Угоди про обслуговування кредитної картки та відкриття відновлювальної кредитної лінії від 12.12.2019, підписаної відповідачем [PERSON] власноручним підписом, Акцептом пропозиції на укладання Угоди про обслуговування кредитної картки та відкриття відновлювальної кредитної лінії, Паспортом споживчого кредиту, з яким відповідач [PERSON] ознайомилася, засвідчивши це 12.12.2019 власноручним підписом. За змістом договору, [PERSON] зобов`язалася виплачувати кредит, проценти за його користування та інші платежі, передбачені договором, в терміни, в порядку та на умовах, що передбачені договором. Відповідач не виконує належним чином своїх обов`язків за договором кредиту, внаслідок чого станом на 27.05.2025 у неї утворилась заборгованість в розмірі 211 276,83 грн, яка складається із заборгованості за прострочене тіло кредиту у розмірі 130 301,56 грн, заборгованості за відсотками в розмірі 80 975,27 грн, що підтверджується наданим позивачем розрахунком заборгованості. 12.08.2022 позачерговими загальними зборами акціонерів АТ «Альфа\~Банк» затверджено статут АТ «Сенс Банк», відповідно до пунктів 1.1, 1.2 якого АТ «Сенс Банк» є юридичною особою, створеною і зареєстрованою за законодавством України, яка на підставі банківської ліцензії має виключне право надавати банківські послуги, та є правонаступником усіх прав і зобов`язань АТ «Альфа\~Банк». Мотивувальна частина Згідно з частинами першою, другою статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі. Частиною першою статті 15 ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. За частиною першою статті 16 ЦК України, частиною першою статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому законом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Суд, здійснюючи правосуддя, захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законами України. Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Обов`язком суду при розгляді справи є дотримання вимог щодо всебічності, повноти й об`єктивності з`ясування обставин справи та оцінки доказів. Усебічність та повнота розгляду передбачає з`ясування усіх юридично значущих обставин та наданих доказів з усіма притаманними їм властивостями, якостями та ознаками, їх зв`язків, відносин і залежностей. Усебічне, повне та об`єктивне з`ясування обставин справи забезпечує, як наслідок, постановлення законного й обґрунтованого рішення. За загальним правилом (частина 1 статті 12 ЦПК України), суд розглядає справу в межах заявлених вимог і на підставі доказів сторін, кожна з яких, відповідно до частини 1 статті 81 ЦПК України повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Вивчивши доводи позовної заяви, а також дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку, що позовна заява АТ «Сенс банк» підлягає задоволенню з огляду на таке. Мотиви, з яких виходить суд, та застосовані норми права Відповідно до частин першої та другої статті 207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). При укладенні Кредитного договору сторони керувались ч.1ст.634 ЦК України, згідно умов якого договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору. Відповідно до ч.2 ст.638 ЦК України, договір укладається шляхом пропозиції однієї сторони укласти договір (оферти) і прийняття пропозиції (акцепту) другою стороною. Статтею 509 ЦК України передбачено, що зобов`язання є правовідношення, в яких одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Згідност.1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язуються надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. Банком виконані взяті на себе зобов`язання за кредитним договором від 12.12.2019 року щодо надання відповідачу у розпорядження кредитних коштів, що підтверджується випискою по особовому рахунку. Статтею 1049 ЦК України передбачено, що позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику в строк, що встановлені договором. Крім того, відповідно до ч.1ст.530 ЦК України, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Згідно ч.2\~ст. 1050 ЦК України, якщо договором встановлений обов`язок позичальника повернути позику частинами (з розстроченням), то вразі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилася, та сплати процентів, належних йому відповідно до\~ст.1048 цього Кодексу. Приписами цивільного законодавства передбачено, що Договір є обов`язковим для виконання сторонами (ст.629 ЦК України). Відповідно до положень ст.ст.\~525,526 Цивільного кодексу України одностороння відмова від зобов`язання не допускається, а зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Відповідач, підписавши кредитний договір, не лише погодила його умови, але й скористалась кредитом. Факт отримання кредиту та наявності кредитної заборгованості [PERSON] не спростовано. Відповідач не довела належного виконання зобов`язань за кредитним договором, розрахунок заборгованості не спростувала, відзив на позов не подала. Висновки за результатами розгляду справи Враховуючи, що боржник, отримавши кошти у кредит, не виконувала належним чином взяті за кредитним договором зобов`язання, що призвело до утворення заборгованості, та приймаючи до уваги те, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог\~ЦК України, боржник має нести цивільно-правову відповідальність за не виконання чи неналежне виконання зобов`язання. За встановлених обставин, позовні вимоги є повністю доведеними та обґрунтованими, а тому та підлягають до задоволення. Розподіл судових витрат Виходячи із положень статей\~133,\~141 ЦПК України\~суд має вирішити питання про відшкодування стороні, на користь якої відбулося рішення, судових витрат. Судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог (частини перша\~статті 141 ЦПК України). Враховуючи, що суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог АТ «Сенс Банк», то з\~\~ [PERSON] на користь позивача підлягає стягненню 2\~535,32 грн судового збору за подання позовної заяви до суду. Разом з цим, позивачем заявлено про відшкодування витрат на правничу допомогу у сумі 17 185,23 грн. Згідно п. 1 ч. 3 ст. 133 ЦПК України до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати на професійну правничу допомогу. Частинами 1, 2 ст. 137 ЦПК України\~визначено, що витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Нормами ч. 3 цієї статті Кодексу передбачено, що для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. На підтвердження понесених витрат на правничу допомогу до матеріалів позову додано договір про надання послуг №1006 від 28.01.2025, укладений між АТ «Сенс Банк» (замовник) та Адвокатським об`єднанням «СмартЛекс» (виконавець), відповідно до якого виконавець зобов`язався надавати послуги, які полягають у здійсненні від імені та в інтересах замовника юридичних і фактичних дій щодо стягнення заборгованості з боржників замовника, які виникли внаслідок невиконання/неналежного виконання такими боржниками кредитних договорів, договорів позики, інших угод, які не забезпечені заставою та/або спонуканню їх до погашення такої заборгованості, а замовник зобов`язується прийняти та оплатити такі послуги. Розділом 3 Договору визначено винагороду виконавця (гонорар) та порядок розрахунків. Так, передбачено, що гонорар за підготовку і подання позовної заяви до суду становить 375,00 грн, за отримання рішення суду - 225,00 грн, комісійна винагорода від стягнутих коштів на користь замовника - 7,85%. З метою розрахунку винагороди сторони визначили порядок обміну документами: щомісячно замовник передає виконавцю звіти про результати погашеної заборгованості боржників, на підставі яких виконавець надає замовнику завірені акти прийому-передачі наданих послуг, після підписання яких замовником виплачується винагорода виконавцю. Вказаний договір АТ «Сенс Банк» (замовник) та керуючим пратнером Адвокатського об`єднання «СмартЛекс» А. Е. Лойфер. В матеріалах справи наявні наявні документи, що підтверджують повноваження адвоката Кізко Л. С. представляти АТ «Сенс Банк» (довіреність), однак відсутні докази на підтвердження того, що адвокат Кізко Л. С. здійснює свою діяльність в Адвокатському об`єднанні «СмартЛекс», з яким позивач уклав договір про надання правової допомоги №\~1006 від 28.01.2025. Адвокат може здійснювати адвокатську діяльність індивідуально або в організаційно-правових формах адвокатського бюро чи адвокатського об`єднання (організаційні форми адвокатської діяльності). Адвокат, який здійснює адвокатську діяльність індивідуально, є самозайнятою особою. Відкриті відомості, які містяться на веб-сайті Адвокатського об`єднання «СмартЛекс» та в Єдиному реєстрі адвокатів України також не дають змоги встановити, що адвокат Кізко Л. С. здійснює свою діяльність в Адвокатському об`єднанні «СмартЛекс». Договір про надання послуг №1006 від 28.01.2025, укладений між АТ «Сенс Банк» та Адвокатським об`єднанням «СмартЛекс» також не містять положень про те, що адвокат Кізко Л. С. здійснює свою діяльність в Адвокатському об`єднанні «СмартЛекс», а сама по собі наявність свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю не є доказом адвокатської діяльності в адвокатському об`єднанні.\~ Відсутність документального підтвердження надання правової допомоги, зокрема детального опису виконаних доручень клієнта, акту прийому-передачі виконаних робіт, тощо, є підставою для відмови у задоволенні заяви про розподіл судових витрат у зв`язку з недоведеністю їх наявності. Схожа позиція викладена Верховним Судом у\~справі № 922/2604/20. Зважаючи на те, що в матеріалах справи відсутній\~опис робіт (наданих послуг)та акт прийому-передачі виконаних робіт, суд не має можливості встановити ні обсяг наданої правничої допомоги, ні його виконавця. За вказаних обставин, у суду відсутні правові підстави для відшкодування позивачу понесених витрат на правничу допомогу.

Outcome: partial