Jurisdiction: civil
Date: 2025-11-26 00:00:00

У серпні 2023 року представник АТ КБ «Приватбанк» звернувся до суду з позовом, яким просить стягнути із [PERSON] на користь банку заборгованість за кредитним договором №б/н від 30.06.2020 року в розмірі 89 165,63 грн., яка складається із 70 537,45 грн. заборгованість за тілом кредиту, 18 628,18 грн. - заборгованість за простроченими відсотками та понесені судові витрати. В обґрунтування позовних вимог зазначено, що [PERSON] звернулася до АТ КБ «Приватбанк» з метою отримання банківських послуг, у зв`язку з чим підписала заяву б/н від 30.06.2020 року. Відповідач при підписанні анкети-заявипідтвердила свою згоду на те, що підписана заява разом з «Умовами та правилами надання банківських послуг», «Тарифами Банку», які викладені на банківському сайті www.privatbank.ua, складає між ним та банком договір про надання банківських послуг, що підтверджено підписом у заяві. Вказує, що відповідач була ознайомлена із Умовами та правилами надання банківських послуг, що діяли станом на момент підписання анкети-заяви, що підтверджується підписом відповідача в анкеті-заяві, де є відповідні запевнення відповідача щодо ознайомлення та надання документів у письмовому вигляді, а також наказом банку про їх затвердження. У зв`язку з порушенням зобов`язань за кредитним договором відповідач станом на 28.05.2023 року має заборгованість в розмірі 89 165,63 грн., яка складається із 70 537,45 грн. заборгованість за тілом кредиту, 18 628,18 грн. - заборгованість за простроченими відсотками. У зв`язку з набранням чинності 25.04.2025 Закону України від 26.02.2025 № 4273-ІХ «Про внесення змін до Закону України «Про судоустрій і статус суддів» щодо зміни найменувань місцевих загальних судів» найменування Кіровського районного суду міста Кіровограда змінено на Фортечний районний суд міста Кропивницького. В судове засідання представник позивача не з`явився, надав до суду заяву, якою просив провести розгляд справи за їх відсутності, позовні вимоги підтримав у повному обсязі. Відповідач та її представник до суду не з`явились, повідомлені належним чином; представник відповідача подав клопотання про розгляд справи у їх відсутність; просив відмовити у задоволенні позовних вимог. Відповідач подала до суду відзив, в якому вказала, що цивільно-правові відносини між нею та Банком належним чином не оформлені, пославшись на доводи, викладені у відзиві /а.с.114-124/. Крім того, відповідачка вказала, що 15.09.2022 року відносно неї були здійснені чотири транзакції перерахування коштів на невідомий для неї рахунок, а саме: 726,15 грн, 25088,00 грн, 25088,00 грн. 22088,00 грн. Відповідно до виписки по рахунку від 24.10.2023 № 28ВЛ9І90РР5А36Ь9, наданої відділенням АТ КБ «Приватбанк», всі вище зазначені транзакції були здійснені на підставі невідомої Угоди № SAMDNWFC00060593025 від 30.06.2020, рахунок [NUMBER] , підтвердження предавторизації: ООО КОМFІ ТRЕ. Вказана угода відповідачем не укладалася. Підтвердження на здійснення перерахування коштів на цей рахунок не надавалося. Вважає, що вказані дії були здійснені шляхом заволодіння невідомими особами доступу до пароля її картки «Універсальна», сервісу Приват24 чи іншим чином заволоділи паролями відповідача. Жодних смс-повідомлень про проведення вказаних транзакцій за картковими рахунками за прив`язаним до мобільного додатку «Приват24», належним їй номером телефону, вона не отримувала, не розголошувала третім особам інформацію про номери карткових рахунків, пін-коди, та іншу інформацівю. Вона не сприяла втраті вказаної інформації, незаконному використанню персонального ідентифікаційного номеру. 20.10.2022 року вона звернулась до Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області із завою про вчинення відносно неї злочину. 22.10.2022 року було відкрито кримінальне провадження та в Єдиний реєстр досудових розслідувань внесені відомості за № 12022121010003168. А тому, просить суд відмовити в задоволенні позовних вимог, посилаючись на вище вказані обставини. Дослідивши матеріали справи, суд позов задовольняє, із наступних підстав. Судом встановлено, що 30.06.2020 року [PERSON] підписала заяву про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг у Приватбанку. У заяві зазначено, що відповідач підписанням анкети-заяви, у повному обсязі приєднується до Умов та правил надання банківських послуг АТ КБ «ПриватБанк», які розміщені на офіційному сайті банку в мережі інтернет за адресою privatbank.ua, та які разом з пам`яткою клієнта і тарифами складають договір банківського обслуговування, примірник якого отримала шляхом самостійного роздрукування. Також зобов`язалася виконувати вимоги Умов та Правил та регулярно ознайомлюватись з їх змінами на сайті Приват Банку www.privatbank.ua. До кредитного договору банк додав Тарифи та паспорт споживчого кредиту. АТ КБ «ПриватБанк» свої зобов`язання за договором виконав в повному обсязі, а саме: надав відповідачу можливість розпоряджатись кредитними коштами на умовах передбачених Договором та в межах встановленого кредитного ліміту. У подальшому розмір, кредитного ліміту збільшився до 73000.00 грн. (що підтверджується Довідкою про зміну умов кредитування та обслуговування картрахунку, яка додається до позову). Відповідач має відкриті карткові рахунки у АТ КБ «ПриватБанк». У період з 00:02:49 год. до 09:25:26 год. 15.09.2022 року з карткового рахунку позивача [NUMBER] [PERSON] (РНОКПП [NUMBER] ) була списана сума в загальному розмірі 72 990,15 грн.шляхом проведення 4 платежів: 15/09/2022 року 00:02:49 15/09/2022 Р32 SDB-726.15UAH- 705.00-26. 15 0050126538Ї0110SWAUKRP32. Переказ з карти відповідача. 15/09/2022 09:25:20 15/09/2022 Р10 FDB-25,088.00 UAH- 25 088.00 0260115722101101E9UKRLIQPAY*OOO KOMFI TRE,DNIP-SK,UA Р10 Побутова техніка. Підтвердження предавторизації: QOOKOMFITRE. 15/09/2022 09:25:24 15/09/2022 Р10FDB-25,088.00UAH-25088.00 0180085722101101E9UKRLIQPAY*OOO KOMFI TRE,DNIP-SK,UA P 10. Побутова техніка. Підтвердження предавторизації: OOO KOMFI TRE. 15/09/2022 09:25:26 15/09/2022 P10FDB-22,088.00UAH-22088.00 7820105722101101E9UKRLIQPAY*OOO KOMFI TRE,DNIP-SK,UA P10 Побутова техніка Підтвердження предавторизації: OOOKOMFITRE. 17.05.2023 до банку надійшло звернення (230517PBNKI000000049027) клієнта [PERSON] (ІПН [NUMBER] ), яка повідомила про несанкціоновані списання коштів з її кредитної картки. За її словами жодних даних доступу до Приват24 або ж даних пластикової картки вона не надавала. Перевіривши лоти входу до особистого кабінету Приват24 2022-09-14 о 23:47:30.508 та 2022-09-14 о 23:49:31.461 виявлено входи з пристроїв, які раніше не використовувались для входу в особистий кабінет позивача [PERSON] : [NUMBER] [PERSON] 5457082222116928 72990,1500 380669051372 7DF9D324EA57A4A1SM- M236B|SAMSUNG14.09.2022 23:49:31 89.209.208.175PRJSCVFUkraine 2425747 [NUMBER] [PERSON] 5457082222116928 72990,1500 380669051372 5725F009CBA71538M2006C3MNG|REDMI 14.09.2022 23:47:30195.149.125.224Complex Communication Systems Ltd. Зміни паролю входу та логіну до особистого кабінету Приват24 не виявлено, що підтверджує те що третім особам було відомо дані логіну та паролю входу до особистого кабінету Приват24 клієнта [PERSON] 15.09.2022 року о 00:02:49 за допомогою особистого кабінету Приват24 клієнта [PERSON] , третіми особами була здійснена операція по переказу коштів в сумі 726.15. грн на картковий рахунок [NUMBER] Універсал банку: 15/09/2022 00:02:49 15/09/2022 P32SDB-726.15UAH-705.00-26.15 005012 6538 10110SWAUKRР 32 Переказ зі своєї карти. Встановити особу отримувача коштів не виявилось можливим. 15.09.2022 в період з 09:25:20 по 09:25:26 треті особи з допомогою особистого кабінету Приват24 отримали доступ до даних номера, терміну дії та CWкоду картки [NUMBER] та здійснили 3 платежі за допомогою терміналу 101101Е9 на сервісі ООО KOMFITRE: 15/09/2022 09:25:20 15/09/2022 Р10 FDB-25,088.00 UAH-25,088.00 026011 5722 101101Е9 UKRLIQPAY*000 KOMFITRE,DN1P-SKVUAP 10 Побутова техніка Підтвердження предавторизації: ООО KOMFITRE 15/09/2022 09:25:24 15/09/2022 Р10 FDB -25,088.00 UAH-25,088.00 018008 5722 I01101E9 UKRLIQPAY*000 KOMFITRE,DNIP-SK,UAP 10 Побутова техніка Підтвердження предавторизації: OOQKOMFITRE 15/09/2022 09:25:26 15/09/2022 Р10 FDB -22,088.00 UAH-22,088.00 782010 5722І01101Е9 UKR LIQPAY*000 KOMFITRE,DNIP-SK,UAP 10 Побутова техніка Підтвердження предавторизації: ООО KOMFITRE. Письмове звернення клієнта щодо спірних операцій 230517PBNKI000000049027 банк отримав від клієнта [PERSON] 17.05.2023, тобто через 9 місяців після проведення транзакцій котрі клієнт не підтверджує. Переказ коштів з картки № [NUMBER] був здійснений шляхом створення платежу в системі дистанційного обслуговування клієнтів InternetBankingПриват24 (далі - Приват24). Вхід в Приват24 був здійснений під авторизацією відповідача. При даній, процедурі клієнт вводить свої ім`я користувача і пароль та входить у Приват24, створює необхідний платіж, вводить тільки йому відомий ключ доступу і після цього до Банку надходить платіжне доручення, відповідно до якого Банк здійснює переказ коштів. Списання коштів стороннім інтернет ресурсом проводиться після введення номеру карти, CW-коду, терміну дії. Вказані дії можливо було здійснити лише за допомогою використання фінансового телефону відповідача та іншої особистої інформації. 20.10.2022 року [PERSON] звернулась до Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області із заявою про вчинення відносно неї злочину. 22.10.2022 року було відкрито кримінальне провадження та в Єдиний реєстр досудових розслідувань внесені відомості за № 12022121010003168 за ч.3 ст. 190 КК України. Згідно вище викладеної інформації виявлено розголошення клієнтом даних доступу до особистого кабінету Приват24, та особисте надання доступу до свого акаунту в Приват24 з іншого пристрою, що являється порушенням п. 1.1.2.1.6. Зобов`язання про нерозголошення інформації з обмеженим доступом. Клієнт Банку зобов`язаний вжити заходів щодо збереження інформації з обмеженим доступом, запобіганню доступу до носіїв інформації з обмеженим доступом як зі сторони третіх осіб, так і працівників та/або членів сім`ї. Враховуючи це згідно п. 1.5.5 "Умов і Правил надання банківських послуг": "Банк не несе відповідальності у разі, якщо інформація про рахунки клієнта , карту, контрольну інформацію клієнта , ідентифікатор користувача , паролі системи Приват 24, пароль(ніку) MobileBanking або проведених клієнтом операціях стане відомою іншим особам, в разі несумлінного виконанняи клієнтом умов їх зберігання і використання. Крім того, необхідно вказати, що на адвокатський запит представника відповідача представником позивача була надана відповідь, на питання щодо інформації та паперові копії відповідних підтверджуючих доказів (роздруківки, виписки, скріншоти, знімки екрана тощо), стосовно того, в який час, дату та в який спосіб зверталася [PERSON] РНОКПП [NUMBER] до ATКБ «Приватбанк» (чи відповідних регіональних відділень, філій, структурних підрозділів тощо) з вимогою заблокувати картки № [NUMBER] та № [NUMBER] та на час розслідування припинити нарахування відсотків на кредитну лінію та відновити рахунок кредитної карти до стану, у якому він був до виконання вище вказаних шахрайських операцій шляхом негайного повернення незаконно списаних (викрадених) коштів на її картку надана наступна відповідь: «Дата дзвінка 15.09.2022 року о 00:23:48, тривалість 00:01:29, Номер [NUMBER] Дзвінок оператора Банку, який запитує, чи переводить клієнт кошти, клієнт каже, що ні, таким чином виявлено шахрайство та оператором скасована оплата, заблоковано картки та Приват24. Клієнт повідомила, що переходила за посилання для отримання допомоги, де передала дані Приват24 та картки». Зазначена відповідь відповідача [PERSON] оператору Банку вказує на те, що саме відповідач передала дані Приват24 та картки третім особам. Щодо посилань відповідача на відкрите кримінальне провадження за її зверненням, відомості про що внесені в ЄРДР за № 12022121010003168 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого за ч.3 ст. 190 КК України, суд зазначає, що судове рішення, яке має преюдиційне значення, не є доказом, а може бути використано лише при вирішенні питання допустимості доказів. Таке рішення має набути законної сили та встановлювати порушення прав людини і основоположних свобод, гарантованих Конституцією України і міжнародними договорами. Проте суду не надано копії вироку суду, що набрав законної сили за заявою відповідача про вчинення шахрайських дій, саме по собі кримінальне провадження не є належним та допустимим доказом, який суд має врахувати при ухвалені рішення після розгляду справи по суті. Відповідачка звернулася/повідомила банк вже після здійснення спірних переказів кредитних коштів, а відповідними нормами права чітко і однозначно розмежовані часові межі відповідальності сторін за відшкодування збитків від здійснення „спірних" операцій та дій. Отже, банк довів належними та допустимими доказами, що [PERSON] своїми діями чи бездіяльністю сприяла втраті, незаконному використанню персонального ідентифікаційного номеру або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції. Натомість після безпідставного списання грошових коштів із банківського рахунку, [PERSON] не виконала усіх дій та не надала усю інформацію в день коли було здійснено шахраями запит на вхід із іншого пристрою, яка необхідна була АТ КБ «ПриватБанк» для здійснення розслідування щодо спірних операцій, а повідомив про це банк лише 17.05.2023 року. У справах на які посилаються позивач у касаційній скарзі викладені правові висновки: «про те, що сам по собі факт коректного вводу вихідних даних для ініціювання такої банківської операції, як списання коштів з рахунку користувача, не може достовірно підтверджувати ту обставину, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції.» А у справі що розглядається, судом зроблено обґрунтований висновок про те, що відповідач [PERSON] самостійно підтвердила шахраям вхід у Приват24, надавши згоду на шахрайські дії від її імені з іншого пристрою, а в матеріалах справи відсутні належні та допустимі докази порушення банком правил проведення розрахункових операцій в процесі переказу грошових коштів з карткових рахунків відповідача. Відповідно до пунктів 108, 140 Положення про порядок емісії та еквайрингу платіжних інструментів, затвердженої Постановою Правління НБУ від 29.07.2022 р. № 2164 (чинного на той час) «Власник рахунку несе відповідальність за використання корпоративних (бізнесових) платіжних інструментів під час здійснення платіжних та/або інших операцій. Користувач зобов`язаний не повідомляти та іншим чином не розголошувати індивідуальну облікову інформацію та/або іншу інформацію, що дає змогу ініціювати платіжні операції, та негайно після того, як йому стало відомо про факт втрати такої інформації та/або платіжного інструменту, повідомити про це емітента в спосіб та каналами зв`язку, визначеними договором між емітентом та користувачем. До моменту повідомлення емітента про факт втрати платіжного інструменту та/або індивідуальної облікової інформації ризик збитків від виконання неналежних платіжних операцій та відповідальність за них покладаються на користувача. З моменту повідомлення користувачем емітента про факт втрати платіжного інструменту та/або індивідуальної облікової інформації ризик збитків від виконання неакцептованих/неналежних платіжних операцій та відповідальність покладаються на емітента.» Так само, згідно з ч. 5 ст. 87 Закону України „Про платіжні послуги" до моменту повідомлення емітента про факт втрати платіжного інструменту та/ або індивідуальної облікової інформації відповідно до статті 38 цього Закону ризик збитків від виконання неналежних платіжних операцій та відповідальність за них покладаються на платника. З моменту повідомлення платником емітента про факт втрати платіжного інструменту та/або індивідуальної облікової інформації ризик збитків від виконання неакцептованих/неналежних платіжних операцій та відповідальність покладаються на емітента. У постанові Верховного Суду від 26 жовтня 2022 року по справі № 334/2492/21 провадження № 61-5427св22 суд робить висновок про те, що важливим є час звернення до банку з повідомленням про шахрайські дії ризик збитків від здійснення операцій та відповідальність за операції, здійснені до моменту повідомлення банку, несе саме клієнт". Відповідальність за здійснення 15.09.2022 р. банківських операцій повністю покладається на відповідачку, бо на час здійснення транзакцій у банка були відсутні будь-які заяви від клієнта та правові підстави для нездійснення цих операцій. Банківська виписка за договором є належним та допустимим доказом, бо виписка є первинним бухгалтерським документом відповідно до статті 9 Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність». Згідно з указаними положенням закону підставою для бухгалтерського обліку господарських операцій є первинні документи. Для контролю та впорядкування оброблення даних на підставі первинних документів можуть складатися зведені облікові документи. Первинні та зведені облікові документи можуть бути складені у паперовій або в електронній формі. Так, банківська виписка має статус первинного документу, що підтверджено Переліком типових документів, що створюються під час діяльності державних органів та органів місцевого самоврядування, інших установ, підприємств та організацій, із зазначенням строків зберігання документів, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 12.04.2012 р. № 578/5. Відповідно до п. п. 5.1, 5.4, 5.5, 5.6 Положення про організацію операційної діяльності в банках України, затвердженого Постановою Правління НБУ № 254 від 18.06.2006 р. інформація, що міститься в первинних документах, систематизується в регістрах синтетичного та аналітичного обліку. Регістри синтетичного та аналітичного обліку ведуться на паперових носіях або в електронній формі. Запис у регістрах аналітичного обліку здійснюється лише на підставі відповідного санкціонованого первинного документа (паперового або електронного). Особові рахунки є регістрами аналітичного обліку, що вміщують записи про операції, здійснені протягом операційного дня. Форма особових рахунків затверджується банком самостійно залежно від можливостей програмного забезпечення. Виписки з особових рахунків клієнтів є підтвердженням виконаних за день операцій і призначаються для видачі або відсилання клієнту. Аналогічна за змістом норма закріплена у пункті 62 Положення про організацію бухгалтерського обліку, бухгалтерського контролю під час здійснення операційної діяльності в банках України, затвердженого Постановою Правління НБУ від 04.07.2018 р. № 75. До вищевказаного висновку також дійшов Верховний Суд у постанові від 16 вересня 2020 року по справі № 200/5647/18 (провадження № 61-9618св19), у постанові від 20 жовтня 2020 року у справі № 456/3643/17, у постанові від 28 жовтня 2020 року у справі N° 760/7792/14-ц. Відповідно до частин першої, другої статті 207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). За змістом статей 626, 628 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Частиною першою статті 638 ЦК України встановлено, що істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. У статті 526 ЦК України передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Відповідно до частини першої статті 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти (частина перша статті 1048 ЦК України). Кредитний договір укладається у письмовій формі. Кредитний договір, укладений з недодержанням письмової форми, є нікчемним (стаття 1055 ЦК України). За змістом статті 634 ЦК України, у договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору. Оскільки умови договорів приєднання розробляються банком, тому повинні бути зрозумілі усім споживачам і доведені до їх відома, у зв`язку із чим банк має підтвердити, що на час укладення відповідного договору діяли саме ці умови, а не інші. Відповідно до частини першої статті 1048 ЦК України позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України. У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики. Згідно зі статтею 1049 ЦК України, позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками. У частинах першій, третій статті 509 ЦК України вказано, що зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (у тому числі сплатити гроші), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання має ґрунтуватися на засадах добросовісності, розумності та справедливості. У пункті 19 Резолюції Генеральної Асамблеї ООН «Керівні принципи для захисту інтересів споживачів», прийняті 09 квітня 1985 року №39/248 на 106-му пленарному засіданні Генеральної Асамблеї ООН зазначено, що споживачі повинні бути захищені від таких контрактних зловживань, як односторонні типові контракти, виключення основних прав в контрактах і незаконні умови кредитування продавцями. Споживач банківських послуг з урахуванням звичайного рівня освіти та правової обізнаності, не може ефективно здійснити свої права бути проінформованим про умови кредитування за конкретним кредитним договором, який укладений у вигляді заяви про надання кредиту та Умов та правил надання банківських послуг, оскільки Умови та правила надання банківських послуг це значний за обсягом документ, що стосується усіх аспектів надання банківських послуг та потребує як значного часу, так і відповідної фахової підготовки для розуміння цих правил тим більше співвідносно з конкретним видом кредитного договору. Аналогічна правова позиція висловлена у постанові Великої Палати Верховного Суду України від 03.07.2019 року у справі № 14-131цс19. Також, позивачем до позовної заяви подано паспорт споживчого кредиту, який підписаний відповідачем, проте суд вважає вказаний паспорт неналежним доказом щодо узгодження сторонами розміру відсотків а також порядку їх нарахування, оскільки згідно анкети-заяви, яка підписана відповідачем, паспорт споживчого кредиту не є складовою частиною укладеного між сторонами договору. У розділі 7 вказаного паспорту зазначено, що реальна річна процентна ставка обчислена на основі припущення, що процентна ставка та інші платежі за послуги кредитодавця залишатимуться незмінними та застосовуватимуться протягом строку дії договору про споживчий кредит. Отже, зазначений паспорт споживчого кредиту містить узагальнену інформацію про умови кредитування та орієнтовну загальну вартість кредиту та передує укладенню кредитного договору з позичальником, оскільки передбачає проведення оцінки кредитодавцем кредитоспроможності споживача. Під формою правочину розуміється спосіб вираження волі сторін та/або його фіксація. Правочин оформлюється шляхом фіксації волі сторони (сторін) та його змісту. Така фіксація здійснюється різними способами. Першим і найпоширенішим з них є складання одного або кількох документів, які текстуально відтворюють волю сторін. Зазвичай правочин фіксується в одному документі. Це стосується як односторонніх правочинів (наприклад, складення заповіту), так і договорів (дво- і багатосторонніх правочинів). Домовленість сторін дво- або багатостороннього правочину, якої вони досягли, фіксується в його тексті, який має бути ідентичним у всіх сторін правочину. Потрібно розмежовувати форму правочину та спосіб підтвердження виконання переддоговірного обов`язку кредитодавцем по наданню споживачу інформації, необхідної для порівняння різних пропозицій кредитодавця. Способом підтвердження виконання переддоговірного обов`язку кредитодавця є паспорт споживчого кредиту. Ознайомлення з паспортом споживчого кредиту, його підписання споживачем не означає укладення договору про споживчий кредит та дотримання його форми, оскільки в паспорті кредиту не відбувається фіксація волі сторін договору та його змісту. Аналогічна правова позиція висловлена у постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 23.05.2022 року у справі № 61-14545ск20. Враховуючи, що фактично отримані та використані позичальником кошти в добровільному порядку АТ КБ «ПриватБанк» не повернуті, а також вимоги частини другої статті 530 ЦК України за змістом якої, якщо строк (термін) виконання боржником обов`язку визначений моментом пред`явлення вимоги, кредитор має право вимагати його виконання в будь-який час, що свідчить про порушення його прав, позивач вправі вимагати захисту своїх прав через суд - шляхом зобов`язання виконати боржником обов`язку з повернення фактично отриманої суми кредитних коштів. Крім того, як вбачається із інформації про умови кредитування, яка підписана позичальником, процентна ставка визначена та встановлена відповідальність у вигляді неустойки (пені, штрафів) за порушення зобов`язання у вигляді грошової суми та визначено її розмір. Тому є підстави вважати, що при укладенні договору з відповідачем АТ КБ «ПриватБанк» дотримав вимог щодо повідомлення споживача про умови кредитування та узгодження зі споживачем саме тих умов, про які вважав узгодженими банк. Відповідач не надавала своєчасно Банку грошові кошти для погашення заборгованості за кредитом, відсотками, а також іншими витратами відповідно до умов Договору, що має відображення у розрахунку заборгованості за договором. Таким чином, у порушення умов кредитного договору а також ст. ст. 509, 526, 1054 ЦК України відповідач зобов`язання за вказаним договором не виконала. Згідно зі ст. 629 ЦК України, договір є обов`язковим для виконання сторонами. Відповідно до ст. 610 ЦК України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання), тобто ухиляючись від сплати заборгованості за кредитом, Відповідач порушує зобов`язання за даним договором. Статтею 525 ЦК України передбачена недопустимість односторонньої відмови від зобов`язання. Таким чином, суд вважає необхідним позов задовольнити та стягнути з відповідача на користь АТ КБ «Приватбанк» 89 165,63 грн., яка складається із 70 537,45 грн. заборгованість за тілом кредиту, 18 628,18 грн. - заборгованість за простроченими відсотками, Відповідно до ст. 141 ЦПК України стороні, на користь якої постановлено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати, тому з відповідача на користь позивача підлягає стягненню 2 684,00 грн. - судового збору.

Outcome: approved