Jurisdiction: civil
Date: 2025-11-24 00:00:00

Стислий виклад позицій учасників справи. [PERSON] (далі по тексту - позивач) звернулася до суду з вищевказаним позовом, у якому просить стягнути з [PERSON] на її користь неустойку (пеню) за прострочення сплати аліментів в розмірі 1% за кожен день прострочення сплати аліментів за період з липня 2024 по червень 2025 року в сумі 19 176,00 грн, виключити із актового запису № 608 від 20.12.2007 року про народження [PERSON] ( [INFO] , складеного Новоград-Волинським міськрайонним управлінням юстиції Житомирської області, відомості про особу [PERSON] ( [INFO] ) як батька дитини, а також визнати, що [PERSON] ( [INFO] , РНОКПП [NUMBER] ) є батьком [PERSON] , яку [INFO] в місті Новоград-Волинський Житомирської області народила [PERSON] ( [INFO] ) та внести зміни в Актовий запис № 608 від 20.12.2007 року про народження [PERSON] ( [INFO] ), вказавши батьком дитини - [PERSON] ( [INFO] , РНОКПП [NUMBER] , громадянин України) та зміною відомостей у П.І.Б. [PERSON] зазначивши « [PERSON] », а також видачі нового Свідоцтва про народження з урахуванням цих змін). Позовні вимоги обґрунтовані тим, що відповідно до свідоцтва про народження батьками позивачки є [PERSON] та [PERSON] . [INFO] померла мати позивачки. Рішенням Подільського районного суду м. Києва від 01.07.2022 [PERSON] позбавлено батьківських прав відносно дочки - [PERSON] та стягнуто аліменти в розмірі по 1 197,50 грн. щомісяця, але не менше 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, з наступною індексацією відповідно до закону, починаючи з дня подачі позовної заяви, а саме з 23.08.2021 і до досягнення повноліття. [PERSON] не сплачує аліменти протягом останнього року (липень 2024 - червень 2025) у зв`язку із цим позивачкою на підставі ч. 1 ст. 196 Сімейного кодексу України нараховано пеню за всі дні прострочення у розмірі 34 988,98 грн., при цьому дозволений законодавством максимальний для стягнення розмір пені становить 19 176,00 грн. Стосовно вимоги про виключення з актового запису відомостей про [PERSON] , як батька [PERSON] та визнання її батьком [PERSON] позивачка зазначає, що факт відсутності кровного споріднення між позивачем і відповідачем підтверджується висновком молекулярно-генетичного дослідження від 30.08.2024 № 43993, складений Медико- генетичним центром «Мама Папа». Наведені обставини стали приводом для звернення до суду з позовом про оспорювання батьківства, оскільки право знати своїх батьків для дитини набуває особливого значення, для кожної дитини важливо володіти інформацією про своє походження, про фактичних батьків, тобто про генетичних родичів, про сім`ю і про свій рід. У визначений судом строк відповідач відзив на позовну заяву не надав. Заяви, клопотання, процесуальні дії у справі. 27.08.2025 ухвалою Липовецького районного суду Вінницької області відкрито провадження у даній справі, призначено її розгляд за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання. 23.09.2025 від позивача надійшла заява про зміну предмета позову. 24.09.2025 ухвалою суду прийнято заяву позивача про зміну предмета позову до розгляду із наступними позовними вимогами: - стягнути з [PERSON] на користь [PERSON] неустойку (пеню) за прострочення сплати аліментів в розмірі 1% за кожен день прострочення сплати аліментів за період з липня 2024 по червень 2025 року в сумі 19 176,00 грн. - виключити із актового запису № 608 від 07.12.2007 року про народження [PERSON] ( [INFO] ), складеного Новоград-Волинським міськрайонним управлінням юстиції Житомирської області, відомості про особу [PERSON] ( [INFO] ) як батька дитини. - визнати, що [PERSON] ( [INFO] , РНОКПП [NUMBER] ) є батьком [PERSON] , яку [INFO] в місті Новоград-Волинський Житомирської області народила [PERSON] ( [INFO] ) та внести зміни в Актовий запис № 608 від 07.12.2007 року про народження [PERSON] ( [INFO] ), вказавши батьком дитини - [PERSON] ( [INFO] , РНОКПП [NUMBER] , громадянин України) та зміною відомостей у П.І.Б. [PERSON] зазначивши « [PERSON] », а також видачі нового Свідоцтва про народження з урахуванням цих змін. 07.10.2025 до суду від позивача надійшло клопотання про долучення до матеріалів справи документів на підтвердження визнання [PERSON] за життя батьківства стосовно [PERSON] , а саме копії документів судової справи за позовом [PERSON] до [PERSON] , треті особи: служба у справах дітей Липовецької районної державної адміністрації Вінницької області, [PERSON] , про визнання батьківства (справа № 758/14855/23). Ухвалою суду від 17.10.2025 закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до судового розгляду. У судовому засіданні позивач [PERSON] та її представник - адвокат Щавінський К.С. позовні вимоги підтримали у повному обсязі та просили їх задовольнити з підстав зазначених у позовній заяві, заяві про зміну предмета позову та доданих до них доказів. Додатково позивач зазначила, що від самого народження і до досягнення 12 років вона проживала із мамою [PERSON] та [PERSON] у м. Новоград-Волинський, Житомирської області. Після смерті матері вона переїхала проживати до рідної сестри [PERSON] - [PERSON] у с. Берестівка, Вінницького (колишнього Липовецького) району, Вінницької області. [PERSON] позивач жодного дня не бачила, відповідач будь-яких проявів батьківства до неї не проявляв, у зв`язку із чим його було позбавлено батьківських прав. Водночас [PERSON] завжди ставився до неї, як рідної доньки, підтримував батьківські стосунки та надавав матеріальну допомогу. Відповідач повідомлявся про день та час розгляду справи шляхом направлення ухвал суду та судових повісток за зареєстрованою адресою місця проживання. Згідно рекомендованих повідомлень про вручення поштових відправлень та відміток відділення Укрпошти від 03.09.2025, 06.10.2025, 28.10.2025 та 13.11.2025 "адресат відсутній за вказаною адресою", у зв`язку з чим конверти із вкладенням повернуто суду, однак згідно положень п. 4 ч. 8 ст. 128 ЦПК України судові документи для [PERSON] вважаються врученими. Відповідач не з`явився в судове засідання, будучи належним чином повідомленим про дату, час і місце судового засідання в установленому законом порядку. Клопотання про відкладення розгляду справи чи розгляду справи у його відсутність до суду не направив. Позивач у судовому засіданні не заперечувала, проти заочного розгляду справи та винесення заочного рішення. Враховуючи, що відповідач, будучи належним чином повідомленим, повторно не з`явився в судове засідання без поважних причин, відзиву на позов не подав, а позивач та її представник не заперечують проти заочного вирішення справи, про що зазначили у судовому засіданні, судом ухвалено провести заочний розгляд даної цивільної справи у відсутності відповідача на підставі наявних у справі доказів, про що було постановлено ухвалу 25.11.2025. Зважаючи на те, що інші докази окрім поданих позивачем із позовною заявою та клопотанням про долучення до матеріалів справи документів на підтвердження визнання [PERSON] батьківства до суду не подано, суд відповідно до положень ст. 279 ЦПК України розглядає справу за наявними у справі матеріалами. Встановлені судом фактичні обставини та відповідні їм правовідносини, норми права, які застосовував суд, мотиви суду. Суд, заслухавши доводи позивача та її представника, покази свідка, вивчивши та дослідивши матеріали цивільної справи, повно і всебічно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно й безпосередньо оцінивши зібрані в справі докази, встановив, що відповідно до свідоцтва про народження Серії [NUMBER] виданого 20.12.2007, [INFO] у м. Новоград-Волинський народилась [PERSON] , батьками якої зазначено [PERSON] та [PERSON] (а.с. 4). Згідно свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 10.08.2020, [INFO] померла [PERSON] (а.с. 5). Заочним рішенням Подільського районного суду м. Києва від 01.07.2022 (справа № 758/11863/21) [PERSON] , [INFO] , позбавлено батьківських прав відносно дітей [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] . Стягнуто з [PERSON] на користь дітей аліменти в твердій грошовій сумі в розмірі по 1 197,50 грн. щомісяця, але не менше 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, з наступною індексацією відповідно до закону, починаючи з дня подачі позовної заяви, а саме з 23.08.2021 і до досягнення дітьми повноліття (а.с. 6-9). Законодавством визначено перелік осіб, які вправі звернутися з позовом про визнання батьківства. Зокрема, позов про визнання батьківства може бути пред`явлений матір`ю, опікуном, піклувальником дитини, особою, яка утримує та виховує дитину, а також самою дитиною, яка досягла повноліття. Згідно постанови Пленуму Верховного суду України № 3 від 15.05.2006 року «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» (далі - Постанова) справи про визнання батьківства суд розглядає у позовному провадженні. У таких справах позови осіб, зазначених у ч. 3 ст. 128 Сімейного кодексу України, приймаються до судового розгляду, якщо дитина народжена матір`ю, яка не перебуває у шлюбі, немає спільної заяви батьків, заяви батька або рішення суду і запис про батька дитини в Книзі реєстрації народжень учинено за прізвищем матері, а ім`я та по батькові дитини записано за вказівкою матері (ч. 1 ст. 135 Сімейного кодексу України). Із позовом про визнання батьківства чи материнства можуть звертатися до суду лише особи, зазначені у Сімейного кодексу України. Пунктом 5 Постанови зазначено, що спір про походження дитини від осіб, які не перебувають у шлюбі між собою і не подали в державні органи реєстрації актів цивільного стану (далі - органи РАЦС) спільної заяви про реєстрацію їх як батьків, суд може вирішувати за заявою про визнання батьківства, поданою: одним із батьків; особою котра вважає себе батьком; опікуном (піклувальником) дитини; іншою особою, на утриманні якої вона перебуває; самою дитиною, яка досягла повноліття. При цьому, згідно п. 6 Постанови особа, котра вважає себе батьком дитини, народженої жінкою, яка в момент зачаття або народження дитини перебувала в шлюбі з іншим чоловіком, має право пред`явити до останнього, якщо того записано батьком, позов про визнання свого батьківства. Згідно зі ст. 129 Сімейного кодексу України зазначена особа може звернутися з такими вимогами у межах строку позовної давності (один рік), перебіг якого починається з дня, коли ця особа дізналася або могла дізнатися про своє батьківство. У тих випадках, коли батьком дитини записано конкретну особу, вимоги про визнання батьківства мають розглядатись одночасно з вимогами про виключення відомостей про цю особу як батька з актового запису про народження дитини. Згідно пункту 9 Постанови, відповідно до статей 213, 215 ЦПК України рішення щодо визнання батьківства (материнства) має ґрунтуватися на всебічно перевірених судом даних, що підтверджують або спростовують заявлені вимоги чи заперечення проти них, а його резолютивна частина - містити всі відомості, необхідні для реєстрації батьківства (материнства) в органах РАЦС (прізвище, ім`я та по батькові матері й батька, число, місяць і рік їх народження, громадянство, а також номер актового запису про народження дитини, коли та яким органом його вчинено). Судом встановлено, що ухвалою Подільського районного суду м. Києва від 24.09.2025 по справі № 758/14855/23 закрито провадження у справі за позовом [PERSON] до [PERSON] , треті особи: служба у справах дітей Липовецької районної державної адміністрації Вінницької області, [PERSON] , про визнання батьківства. При цьому рішенням Липовецького районного суду Вінницької області від 30.01.2025 справа № 136/844/24 оголошено [PERSON] ( [INFO] , РНОКПП - [NUMBER] , громадянина України, жителя с. Берестівка Вінницького району Вінницької області) померлим від дня його вірогідної смерті [INFO] під час виконання бойового завдання із забезпечення здійснення заходів з національної безпеки і оборони, відсічі, стримування збройної агресії російської федерації під час воєнних дій на території України. Датою смерті [PERSON] , [INFO] , вважати [INFO] , а місцем смерті вважати с. Орлівка Очеретинської селищної територіальної громади Покровського району Донецької області. Відповідно до положень ч. 4 ст. 82 ЦПК України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом. Так, в ході розгляду справи № 758/11863/21 про позбавлення [PERSON] батьківських прав судом встановлено наступні обставини: « … з актів обстеження матеріально-побутових умов проживання дітей від 15.10.2014, від 20.11.2014, від 13.06.2016, від 12.01.2017, від 31.01.2017, від 13.08.2019, 06.11.2019, 28.01.2020, 02.04.2020, 02.06.2020 з`ясовано, що [PERSON] і [PERSON] разом з матір`ю [PERSON] та її співмешканцем [PERSON] проживали в частині будинку за адресою: [ADDRESS] … ... З інформації та характеристик на [PERSON] і [PERSON] загальноосвітньої школи І-III ступенів № 9 від 20.10.2015 № 98, від 28.10.2014, 20.10.2015 року з`ясовано, що [PERSON] і [PERSON] з 1 класу навчалися у цьому закладі. Дівчата проживали з матір`ю [PERSON] та вітчимом [PERSON] в занедбаному будинку, де для дітей не створені умови для їхнього проживання... … З 11.08.2020 [PERSON] та [PERSON] проживають у тітки [PERSON] за адресою: [ADDRESS] ...». Відповідно до витягу № 3341 від 03.10.2023 про зареєстрованих у житловому приміщенні/будинку осіб за адресою [ADDRESS] проживають [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] (а.с. 56). Свідок [PERSON] повідомила суд про те, що вона є рідною сестрою [PERSON] та підтвердила суду обставини його спільного проживання із мамою позивачки [PERSON] у м. Новоград-Волинський та народження їх спільної доньки [PERSON] . Обставини запису батьком позивачки [PERSON] свідку невідомі. Свідок зазначила, що після смерті [PERSON] вона забрала [PERSON] жити до себе у с. Берестівка, Липовецького району, Вінницької області. В подальшому у село переїхав проживати і її брат [PERSON] . Жодних сумнівів у тому, що [PERSON] є рідною дочкою [PERSON] ні у неї, ні у її брата не було, саме тому брат подав до суду позов про визнання свого батьківства, а свідок погодилась взяти участь у генетично-експертному дослідженні. Європейський суд з прав людини, рішення якого є джерелом права згідно із статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», зауважив, що на сьогодні ДНК-тест є єдиним науковим методом точного встановлення батьківства стосовно конкретної дитини; його доказова цінність суттєво переважає будь-який інший доказ, наданий сторонами, з метою підтвердити або спростувати факт оспорюваного батьківства (Калачова проти Російської Федерації № 3451/05, § 34, від 07 травня 2009 року). У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 16 травня 2018 року у справі № 591/6441/14-ц (провадження № 61-6030св18) зазначено, що доказами у такій справі можуть бути будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, показань свідків, письмових або речових доказів, висновків експертів. Тобто при вирішенні спору про визнання батьківства мають враховуватись усі передбачені законом докази в їх сукупності.

Outcome: partial