Jurisdiction: civil
Date: 2025-11-26 00:00:00

02.10.2025\~року [PERSON] звернулася\~до Балтського\~районного суду\~Одеської області\~з позовом\~до Балтської\~міської ради\~Одеської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Ухвалою судді від 02.10.2025 року позовну заяву було залишено без руху та надано позивачу строк для виправлення недоліків, оскільки позивачем позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст. ст. 175, 177 ЦПК України. 08.10.2025 року від представника позивача до суду надійшла уточнена позовна заява. Ухвалою судді від 09.10.2025 року провадження по даній цивільній справі відкрито, постановлено проводити розгляд справи за правилами загального позовного провадження. Ухвалою Балтського районного суду від 28.10.2025 року задоволено клопотання представника позивача про витребування доказів. На виконання ухвали про витребування 12.11.2025 року на адресу суду надійшла інформаційна довідка зі спадкового реєстру. Ухвалою Балтського районного суду від 12.11.2025 року підготовче провадження у справі закрито та призначено справу до розгляду по суті. На обґрунтування позовних вимог представник позивача зазначив, що [INFO] в м. Тирасполь Республіки Молдова помер [PERSON] . Після його смерті відкрилася спадщина на належну йому земельну ділянку для ведення товарного сільськогосподарського виробництва площею 3,19 га, яка складається з земельної ділянки № [NUMBER] площею 1,20 га, кадастровий номер 5120682600:01:001:0068, та земельної ділянки № [NUMBER] площею 1,99 га, кадастровий номер 5120682600:01:001:0069, розташованих на території Коритненської сільської ради Балтського району Одеської області, згідно державного акту на право власності на земельну ділянку серії ОД № 006066. За життя [PERSON] склав на користь позивача заповіт посвідчений 10.07.2019 року старостою Коритненського старостинського округу Балтського району Одеської області, реєстр № 4, в якому заповідав їй все своє майно, як рухоме, так і нерухоме, де б воно не знаходилось і з чого б воно не складалось, і все те, що належатиме йому після смерті, і на що він згідно з законом буде мати право. Після смерті [PERSON] позивач, як його спадкоємець за заповітом у встановлений законом шестимісячний строк не звернулась до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, так як витратила всі кошти на лікування та поховання спадкодавця, тому одразу не могла оплатити послуги нотаріуса, тяжко перенесла його втрату та тривалий час перебувала у пригніченому стані, погано себе почувала морально, оскільки не могла визнати та змиритись з втратою. Крім того, у зв`язку із світовою пандемією гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2 на території України було запроваджено карантинні заходи, які виключали можливість звернення нею до нотаріуса. Також через введення воєнного стану на території України з 24 лютого 2022 року, позивач не мала можливості прибути для прийняття спадщини в Україну, оскільки проживає в м. Тирасполь Республіки Молдова, через виниклу у зв`язку з військовими вторгненнями в Україну небезпеку для її життя, а також відключення державних реєстрів, проблем зі зв`язком та транспортом. Вказані обставини виключали можливість позивача звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини її батька. 17 липня 2025 року позивач прибула в Україну та звернулася до нотаріуса, який їй роз`яснив про необхідність звернутися до суду з позовом про продовження строку для прийняття спадщини її батька. Інших спадкоємців, які б претендували на спадщину [PERSON] , немає. Таким чином, представник позивача вважає поважними причини, з яких позивач не змогла звернутись до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , який помер [INFO] . Посилаючись на викладене, представник позивача просить суд визначити додатковий строк тривалістю шість місяців для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті [PERSON] . Позивач та його представник в судове засідання не з`явились, представник позивача надав заяву про розгляд справи за його відсутності та за відсутності його довірителя, позов підтримав в повному обсязі. Представник відповідача - Балтської міської ради Одеської області в судове засідання не з`явився, надавши до суду клопотання про розгляд справи за його відсутності, заяву позивача підтримує та просив справу розглянути відповідно до вимог чинного законодавства. На підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у зв`язку з неявкою в судові засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню з таких підстав. Судом встановлено, що згідно копії державного акту на право власності на земельну ділянку серії ОД № 006066 від 04.08.2004 року [PERSON] , на підставі розпорядження Балтської РДА від 09.06.2004 року № 243/А-2004, є власником земельної ділянки, площею 3,19 га, яка складається з земельної ділянки № [NUMBER] площею 1,20 га, кадастровий номер 5120682600:01:001:0068, та земельної ділянки № [NUMBER] площею 1,99 га, кадастровий номер 5120682600:01:001:0069, розташованих на території Коритненської сільської ради Балтського району Одеської області. З копії заповіту складеного 10 липня 2019 року та посвідченого старостою Коритненського старостинського округу Балтського району Одеської області, реєстр № 4 вбачається, що [PERSON] , все своє майно, як рухоме, так і нерухоме, де б воно не знаходилось і з чого б воно не складалось, і все те, що йому буде належати на день смерті, і на що він, згідно із законом, буде мати право заповідав [PERSON] . Спадкодавець [PERSON] помер [INFO] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] виданого 01.08.2024 року, актовий запис № 1787, та переклад до нього з румунської мови. Згідно витягу з реєстру територіальної громади про місце проживання особи станом на 04.09.2025 р., виданого Відділом ЦНАП Балтської міської ради, вбачається, що [PERSON] , [INFO] , зареєстрована за адресою: [ADDRESS] . З копії листа приватного нотаріуса Подільського районного нотаріального округу Одеської області Пантілєєвої І.П. від 19.09.2025 року № 962/01-16, вбачається, що [PERSON] відмовлено у заведені спадкової справи та видачі свідоцтва про право на спадщину, так як у встановлений законом шестимісячний строк, позивач як спадкоємець за заповітом не подала заяву про прийняття спадщини та їй роз`яснено про необхідність звернутися до суду з позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. На виконання ухвали суду про витребування доказів приватний нотаріус Подільського районного нотаріального округу Одеської області Смірнова Н.С. надіслала на адресу суду Інформаційну довідку № 83106507 від 03.11.2025 року зі Спадкового реєстру щодо наявності спадкової справи до майна [PERSON] , померлого [INFO] , з якої вбачається, що у Спадковому реєстрі інформація відсутня. Відповідно до ст.\~1217\~ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Згідно ст.\~1220\~ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Згідно ст. 1270 ЦПК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини; якщо виникнення у особи права на спадщину залежить від неприйняття спадщини або відмови в його прийнятті іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється в три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття. Позивач пропустила встановлений строк для прийняття спадщини, тому вправі звернутись в суд з позовом для визначення їй додаткового строку для прийняття спадщини. Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30.05.2008 року, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України. Згідно з положеннями постанови Верховного Суду від 26 червня 2019 року, справа № 565/1145/17, правила ч. 3 ст.\~1272\~ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними. Такий правовий висновок висловив Верховний Суд України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Зазначений висновок відповідає правовим позиціям Верховного Суду України, які викладені у постановах: від 04 листопада 2015 року № 6-1486цс15, від 26 вересня 2012 року № 6-85цс12. Згідно з ч. 4 ст.\~263\~ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК). Відповідно до ст.\~1272\~ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст.\~1270\~ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов`язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини. Аналізуючи докази долучені до матеріалів справи, суд вважає, що строк на звернення із заявою про прийняття спадщини пропущений з поважних причин. Як було зазначено позивачем, вона пропустила строк для подання заяви про прийняття спадщини, так як\~витратила всі\~кошти на\~лікування та\~поховання спадкодавця,\~тому одразу\~не могла\~оплатити послуги\~нотаріуса. Крім\~того,\~позивач не\~мала можливостізвернутися до нотаріуса у зв`язку із світовою пандемією гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, оскільки було запроваджено карантинні заходи, а також через введення воєнного стану на території України з 24 лютого 2022 року, не мала можливості прибути для прийняття спадщини в Україну, оскільки проживає в м. Тирасполь Республіки Молдова, через виниклу у зв`язку з військовими вторгненнями в Україну небезпеку для її життя, а також відключення державних реєстрів, проблем зі зв`язком та транспортом. Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в силу положень ст.\~60\~ЦПК України докази в їх сукупності, оскільки позивач пропустила строк прийняття спадщини, то суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцем поважними, а позов задовольнити, та визначити їй додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини. Факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування, тому суд приходить до висновку, що позов обґрунтований, підтверджений матеріалами справи та підлягає задоволенню. За таких обставин, суд визнає поважними причини пропуску строку прийняття спадщини, оскільки зазначені обставини ніким не спростовані, інших спадкоємців судом не встановлено, позивачем не було заявлено відмови від спадщини та надає додатковий строк для подання заяви в нотаріальну контору. На підставі викладеного, ст. ст. 1268, 1270, 1272 ЦК України,

Outcome: approved