Jurisdiction: civil
Date: 2025-11-25 00:00:00

[PERSON] звернувся до суду із заявою, у якій просить визнати недієздатним [PERSON] , [INFO] , та призначити його опікуном. На обґрунтування заяви зазначає, що він є членом сім`ї та племінником [PERSON] , [INFO] , який є рідним братом його баби [PERSON] , [INFO] . [PERSON] проживає разом з ним в [ADDRESS] . 29.04.1996 [PERSON] було поставлено діагноз "олігофренія в стані глибокої дебільності". Згідно висновку судово-психіатирчної експертизи №469 Львівської філії судових експертиз державної установи «Інститут судової психіатрії, Міністерства охорони здоров`я України» від 28.03.2025 встановлено, що [PERSON] страждає хронічним стійким психічним розладом помірною розумовою відсталістю. Він бажає здійснювати догляд за [PERSON] , має на це можливість та відповідає усім вимогам опікуна. Інших опікунів, першого або другого ступеня спорідненості, які б виявили бажання здійснювати догляд за [PERSON] немає. У зв`язку із наведеним просить заяву задовольнити. Ухвалою судді від 02 травня 2025 року відкрито провадження по справі, призначено справу до судового розгляду в порядку окремого провадження. Ухвалою суду від 10 червня 2025 року в справі призначено судово-психіатричну експертизу, проведення якої доручено експертам Львівської філії судових експертиз ДУ «Інститут судової психіатрії Міністерства охорони здоров`я України» та провадження в справі зупинено. Ухвалою суду від 29 вересня 2025 року поновлено провадження у справі у зв`язку з надходженням до суду висновку судово-психіатричної експертизи. В судовому засіданні заявник [PERSON] повідомив, що [PERSON] приходиться рідним братом його бабці. До війни догляд за ним здійснював його батько [PERSON] , 1968 року народження, який на даний час не працює та має певні проблеми із здоров`ям, однак відповідна медична довідка відсутня. Бабця не може здійснювати догляд за братом, оскільки має похилий вік та згідно медичного висновку страждає на захворювання слуглобів та сама потребує сторонньої допомоги. Крім цього, зазначив, що він неодружений та є військовозобов`язаною особою. Також додав, що має рідну сестру, яка проживає з своєю сім`єю в м.Яворів. В судове засідання заінтересована особа [PERSON] не прибув, однак його представник, адвокат Галько Р.В. пояснив, що [PERSON] згідно висновку експерта є недієздатною особою, а [PERSON] постійно здійснює догляд за ним, тому щодо задоволення заяви не заперечив. Представник заінтересованої особи Яворівської міської ради Львівської області в судове засідання не прибув, подав заяву про розгляд справи у його відсутності. Суд, заслухавши пояснення учасників справи, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного висновку. Відповідно до\~статті 41 ЦК України над недієздатною фізичною особою встановлюється опіка. Фізична особа визнається недієздатною з моменту набрання законної сили рішенням суду про це (частина перша\~статті 40 ЦК України). Недієздатні особи є особливою категорією людей (фізичних осіб), які внаслідок хронічного, стійкого психічного розладу тимчасово або постійно не можуть самостійно на власний розсуд реалізовувати майнові та особисті немайнові права, виконувати обов`язки й нести юридичну відповідальність за свої діяння; недієздатним особам мають надаватися правові можливості для задоволення індивідуальних потреб, реалізації та захисту їх прав і свобод (абзац третій підпункту 2.2 пункту 2 мотивувальної частини\~Рішення Конституційного Суду України від 01 червня 2016 року № 2-рп/2016). Судом встановлено, що [PERSON] зареєстрований за адресою: [ADDRESS] . За даною адресою також зареєстрвоаний [PERSON] . Дана обставина підтверджується довідкою №626/4 про склад сім`ї виданої Виконавчим комітетом Яворівської міської ради Львівської області. Заінтересована особа [PERSON] приходиться заявнику [PERSON] дядьком, що підтверджується свідоцтвами про народження, долученими до матеріалів справи. [PERSON] є інвалідом 1-Б групи з дитинства, страждає на тяжкий хронічний психічний розлад, а саме: олігрофенія в ступені вираженої імбицільності з вираженими поведінковими, емоціно-вольовим та когнітивно-мнестичними розладами, соціально-трудовою дезадаптацією. Числиться на «Д» обліку в психіатра з 1993 року. Згідно висновку психіатричної експертизи №469 від 28.03.2025, складеним за заявою [PERSON] встановлено, що [PERSON] , [INFO] , за своїм психічним станом не може усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними. Згідно з висновком судово-психіатричної експертизи №1365 від 19 серпня 2025 року, складеним на виконання ухвали суду від 10 червня 2025 року, [PERSON] , [INFO] , страждає хронічним, стійким психічним розладом помірною розумовою відсталістю. За своїм психічним станом не може усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними. Зважаючи на встановлені фактичні обставини справи, суд дійшов висновку про те, що [PERSON] за своїм психічним станом не може розуміти значення своїх дій та керувати ними, потребує постійного догляду та опіки. Таким чином, вимоги заявника про визнання [PERSON] недієздатним повністю доведені, ґрунтуються на вимогах закону, а тому підлягають задоволенню. Щодо вимог заяви [PERSON] про призначення його опікуном [PERSON] , суд зазначає наступне. Згідно зі статтею 55\~ЦК України опіка та піклування встановлюються з метою забезпечення особистих немайнових і майнових прав та інтересів малолітніх, неповнолітніх осіб, а також повнолітніх осіб, які за станом здоров`я не можуть самостійно здійснювати свої права і виконувати обов`язки. Відповідно до\~статті 58 ЦК України\~опіка встановлюється над малолітніми особами, які є сиротами або позбавлені батьківського піклування, та фізичними особами, які визнані недієздатними. У частині першій статті 60\~ЦК України визначено, що суд встановлює опіку над фізичною особою у разі визнання її недієздатною і призначає опікуна за поданням органу опіки та піклування. Суд, ухвалюючи рішення про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи (у тому числі обмеження або позбавлення права неповнолітньої особи самостійно розпоряджатися своїми доходами) чи визнання фізичної особи недієздатною, встановлює над нею відповідно піклування або опіку і за поданням органу опіки та піклування призначає їй піклувальника чи опікуна (частина перша\~статті 300 ЦПК України). Відповідно до\~статті 62\~ЦК України опіка або піклування встановлюються за місцем проживання фізичної особи, яка потребує опіки чи піклування, або за місцем проживання опікуна чи піклувальника. У частинах другій-п`ятій статті 63\~ЦК України визначено, що опікуном або піклувальником може бути лише фізична особа з повною цивільною дієздатністю. Фізична особа може бути призначена опікуном або піклувальником лише за її письмовою заявою. Опікун або піклувальник призначаються переважно з осіб, які перебувають у сімейних, родинних відносинах з підопічним, з урахуванням особистих стосунків між ними, можливості особи виконувати обов`язки опікуна чи піклувальника. Фізичній особі може бути призначено одного або кількох опікунів чи піклувальників. Згідно з частиною першою статті 67\~ЦК України опікун зобов`язаний дбати про підопічного, про створення йому необхідних побутових умов, забезпечення його доглядом та лікуванням. При призначенні опікуна важливі і обов`язково повинні враховуватися особисті приязні взаємини між опікуном і підопічним, що забезпечить нормальне життєзабезпечення підопічного. Можливість особи здійснювати повноваження опікуна перевіряється органом опіки та піклування, який висловлює пропозиції про доцільність призначення опікуна. Наказом Державного комітету України у справах сім`ї та молоді, Міністерства освіти України, Міністерства охорони здоров`я України і Міністерства праці та соціальної політики України від 26 травня 1999 року №34/166/131/88 затверджено Правила опіки та піклування, що зареєстровані в Міністерстві юстиції України 17 червня 1999 року за №387/3680 (далі Правила). Відповідно до пунктів 1.1, 1.2 Правил, опіка (піклування) є особливою формою державної турботи, зокрема, про повнолітніх осіб, які потребують допомоги щодо забезпечення їх прав та інтересів. Опіка (піклування) встановлюється для захисту особистих і майнових прав та інтересів повнолітніх осіб, які за станом здоров`я не можуть самостійно здійснювати свої права і виконувати свої обов`язки. Пунктом 3.3 Правил визначено перелік документів, за наявності яких органи опіки і піклування призначають опікуна, а саме: повідомлення державних, громадських організацій або заяви громадянина (громадян); копії свідоцтва про народження особи, що потребує опіки, або іншого документа, який підтверджує її вік; копія свідоцтва про смерть батьків або рішення суду про визнання громадянина безвісно відсутнім або оголошення їх померлими чи інших матеріалів, які підтверджують неможливість виховання дитини. Якщо опіка призначається над повнолітньою особою, рішення суду про визнання даної особи недієздатною; акт обстеження умов життя особи, що потребує опіки, і опис її майна; довідки про стан здоров`я особи, що потребує опіки (якщо вона раніше проживала окремо), та майбутнього опікуна (піклувальника); довідка про місце проживання майбутнього опікуна і його заява про прийняття на себе обов`язків про опіку; акт перевірки умов життя майбутнього опікуна та висновок від органу опіки та піклування за місцем проживання опікуна про можливість виконувати опікунські обов`язки; довідка лікувальної установи про відсутність в сім`ї майбутнього опікуна (піклувальника) захворювань, що перешкоджають влаштуванню до нього особи, що потребує опіки; документ про закріплення за дитиною житлової площі. Верховний Суд у постанові від 16 грудня 2020 року у справі № 336/5652/18 зазначив, що відповідно до частини 1\~статті 67 ЦК України\~опікун зобов`язаний дбати про підопічного, про створення йому необхідних побутових умов, забезпечення його доглядом та лікуванням. При призначенні опікуна важливі і обов`язково повинні враховуватися особисті приязні взаємини між опікуном і підопічним, що забезпечить нормальне життєзабезпечення підопічного. Можливість особи здійснювати повноваження опікуна перевіряються органом опіки та піклування, який висловлює пропозиції про доцільність призначення опікуна. Обов`язковою умовою призначення судом конкретної фізичної особи опікуном над недієздатною фізичною особою є наявність подання органу опіки та піклування щодо доцільності призначення саме цієї особи опікуном. Такий висновок викладений в постановах Верховного Суду від 20 травня 2020 року в справі № 736/1508/17, від 28 лютого 2024 року в справі №372/3474/21. У постанові Верховного Суду від 08 січня 2024 року у справі № 753/1905/22 зроблено висновок про те, що призначення опікуна недієздатної особи здійснюється за поданням органу опіки та піклування, яке повинне відповідати вимогам закону щодо його обґрунтованості та змісту, має бути подано в належній процесуальній формі згідно з вимогами\~ЦПК України. При внесенні подання орган опіки та піклування має врахувати якнайкращі інтереси особи, над якою встановлюється опіка. Відповідно до подання Виконавчого комітету Яворівської міської ради Львівської області №7696 від 18.11.2025, опікунська рада просить призначити [PERSON] , [INFO] , опікуном над дядьком [PERSON] , [INFO] . Проте таке подання органу опіки і піклування має рекомендаційний характер та не може бути самостійним засобом захисту порушеного права. Цьому документу може бути надана лише оцінка в сукупності з іншими доказами у справі при вирішенні по суті питання, для якого він був складений. У даному випадку подання органу опіки та піклування не містить жодних обґрунтувань щодо необхідності призначення саме [PERSON] опікуном над недієздатним дядьком [PERSON] . Так у вказаному поданні зазначено, що рідний брат [PERSON] [PERSON] , не може бути опікуном над [PERSON] , оскільки останній вироком Яворівського районного суду Львівської області був засуджений за неналежне виконання обов`язків щодо догляду за хворим [PERSON] . Проте, як встановлено в судовому засіданні, [PERSON] не є рідним братом [PERSON] , а його племінником. Крім цього, вироком Яворівського районного суду Львівської області від 07.12.2021 [PERSON] визнано винним у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч.1,2 ст.190 КК України, тобто у заволодінні чужим майном шляхом обману (шахрайстві) та засуджено до покарання у вигляді штрафу. Судимість погашена. Фактично вищенаведене подання органу опіки та піклування ґрунтується на виявленій ініціативі заявника про призначення його опікуном, не містить обґрунтування відповідності призначення його опікуном інтересам недієздатного. Окрім цього, в поданні не проаналізовано наявність інших близьких родичів з першого та другого кола спорідненості, які б змогли здійснювати догляд за [PERSON] . В судовому засіданні також встановлено, що протягом тривалого часу догляд за [PERSON] здійснювався [PERSON] , однак в подані Виконавчого комітету Яворівської міської ради Львівської області №7696 від 18.11.2025 не зазначено про наявність чи відсутність можливих негативних наслідків для психічного стану [PERSON] в частині зміни опікуна (доглядальника) на іншу особу. Крім цього, в поданні органу опіки та піклування не надано характеристики тій обставині, що [PERSON] є військовозобов`язаною особою. При цьому, судом приймаються до уваги висновки Верховного Суду, викладені у постанові від 23 липня 2025 року по справі №279/3630/24, в якій зазначено, що в умовах воєнного стану підчас розгляду питання про призначення опікуном військовозобов`язаної особи орган опіки повинен додатково з`ясувати доцільність такого призначення, враховуючи конституційний обов`язок захисту Вітчизни та можливість виконання функцій опікуна іншими особами. Однак у поданні органом опіки та піклування не було з`ясовано питання можливості призначення опікуном заявника, який є військовозобов`язаним, а в умовах воєнного стану орган опіки має належно з`ясувати питання доцільності призначення саме його опікуном, ураховуючи закріплений у\~Конституції України\~обов`язок захисту Вітчизни та загальну мобілізацію, з урахуванням усіх обставин, у тому числі здатності виконання функцій опікуна недієздатної особи іншими особами. Саме орган опіки та піклування на підставі звернення особи чоловічої статі призовного віку із заявою про призначення його опікуном недієздатної особи, враховуючи введений у державі воєнний стан та закріплений\~ст. 65 Конституції України\~обов`язок щодо захисту Вітчизни, незалежності та територіальної цілісності України, повинен з`ясувати необхідність такого, уникаючи можливих зловживань в цьому питанні, та належно мотивувати своє подання про можливість призначення особи опікуном та, перш за все, необхідність такого. Даний висновок узгоджується з правовими висновками, викладеними Верховним Судом в постанові від 28 травня 2025 року у справі № 641/7190/23 (провадження № 61-16711 св 24), які відповідно до\~статті 263 ЦПК України\~враховуються судом при\~ухваленні цього рішення. За вказаних обставин, суд вважає, що подання органу опіки та піклування - Виконавчого комітету Яворівської міської ради Львівської області щодо можливості призначення [PERSON] опікуном є таким, що винесено передчасно, без повного дослідження всіх обставин щодо цього та ґрунтується виключно на даних, отриманих від заявника. При цьому, заявником не надано суду належних та допустимих доказів, які б доводили, що саме він зможе виконувати обов`язки опікуна щодо [PERSON] відповідно частини першої\~статті 67 ЦК України. Підсумовуючи викладене, суд приходить до висновку про обґрунтованість вимог заяви [PERSON] в частині визнання [PERSON] недієздатним та встановлення над ним опіки, однак вимога про призначення [PERSON] опікуном над недієздатним [PERSON] задоволенню не підлягає. Частиною першою статті 65\~ЦК України передбачено, що до встановлення опіки або піклування і призначення опікуна чи піклувальника опіку або піклування над фізичною особою здійснює відповідний орган опіки та піклування. Згідно ч.2\~ст. 299 ЦПК України, судові витрати, пов`язані з провадженням справи про визнання фізичної особи недієздатною, відносяться на рахунок держави. На підставі викладеного,

Outcome: partial