Jurisdiction: civil
Date: 2025-11-25 00:00:00

керівник Сарненської окружної прокуратури Рівненської області, який діє в інтересах держави в особі Рокитнівської селищної ради Сарненського району Рівненської області звернувся до [PERSON] із вимогою про стягнення з нього шкоди, завданої незаконною порубкою лісових культур. Позовні вимоги обґрунтовує тим, що 05.09.2024 працівниками Клесівського лісового господарства виявлено факт незаконної порубки лісу відповідачем, а саме двох сироростучих дерев породи сосна у кварталі № 21 виділу №31 Єльнівського лісництва філії «Клесівське лісове господарство», про що складено акт огляду місця вчинення адміністративного правопорушення від 05.09.2024 та точкову відомість. [PERSON] притягнуто до адміністративної відповідальності у виді штрафу в розмірі 510 грн. Крім того, такі дії відповідача завдали шкоди державі в особі територіальної громади у розмірі 23354304 грн. Добровільно збитки відповідач не відшкодував. Рокитнівська селищна рада не вживала дій цивільно-правового характеру щодо стягнення збитків за фактом незаконної порубки лісу, не заперечує щодо вжиття прокуратурою заходів представницького характеру та звернення до суду із позовом. Ухвалою суду від 24.02.2025 відкрито провадження за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін. 21.03.2025 надійшов відзив. Крім того, надійшло клопотання про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін, яке було задоволено судом. Згідно ухвали суду від 27.03.2025 суд перейшов до розгляду справи з повідомленням (викликом) сторін. У судовому засіданні від 13.05.2025 задоволено клопотання представника відповідача про допит свідків. Інших клопотань не надходило. У судове засідання від 18.08.2025 надійшло клопотання представника відповідача про витребування доказів, у задоволенні якого судом відмовлено, з огляду на те, що таке надійшло з порушенням вимог ч.3 ст.83 ЦПК України. Обґрунтування поважності причин пропуску встановлено законом строку не заслуговують на увагу, оскільки суперечать дійсним обставинам справи. У судовому засіданні прокурор підтримав позовні вимоги, посилаючись на встановлений факт незаконної порубки, який є преюдиційним, просить задоволити позов. Представник Рокитнівської\~селищної ради\~Гвоздецька О.\~В. підтримала позовні\~вимоги.\~Просить їх\~задоволити повністю\~та стягнути\~шкоду \~23354,04\~грн.,\~завдану незаконною\~порубкою лісу\~ та\~судові витрати\~по сплаті\~судового збору\~ 3028,00\~грн.\~ Відповідач [PERSON] та його представник заперечували щодо позовних вимог. Вважають позов безпідставним та необґрунтованим з підстав, зазначених у відзиві. Відповідач підтвердив, що дерева зрубав він, а [PERSON] був разом з ним - допомагав забрати зрізані ним дерева. Представник відповідача, обгрунтовуючи заперечення позовних вимог посилається на те, що [PERSON] працював на роботах у [PERSON] та за усною домовленістю виконував роботи, в тому числі, щодо трелювання лісодеревини. Останній пообіцяв, що надасть йому за виконану роботу лісопродукцію. А отже, відповідач є робітником, а не крадієм лісу. Відповідач та його представник підтвердили, що [PERSON] не оформлював з ним трудові відносини та не укладав угод цивільно-правового характеру. Посилаючись на протокол про адміністративне правопорушення, зазначають що до протоколу було внесено недостовірні відомості, після чого відповідача притягнули до адміністративної відповідальності. Правопорушення визнав під тиском, йому не було вручено копії цього протоколу та не дали можливість скористатися послугами адвоката. Крім того, стороною відповідача долучено фотозображення, на яких видно, що на місці правопорушення проводиться суцільна рубка, а відтак відповідач не міг завдати шкоди. Крім того, на їхню думку, розмір шкоди взято безпідставно, без визначення діаметру пня. Стверджують, що відповідач працював у ділянці, взяв п`ять колодок собі на дошки, які попросив у лісника і на тому все закінчилось. Жодних документів [PERSON] йому не виписував. З цих підстав просить відмовити у задоволенні позову. Відповідно до закону, суд сприяв у виклику свідків, оскільки їх явку сторона відповідача не могла забезпечити. З огляду на те, що судом вжито вичерпних заходів щодо сприяння стороні відповідача у виклику свідків, один із свідків [PERSON] не допитувався, оскільки трудові відносини з лісовим господарством припинені, відомості щодо його місця перебування матеріали справи не містять. Допитаний як свідок [PERSON] дав наступні покази. Працює лісничим Єльнівського лісництва. Точного часу не пригадує, але 05.09.2024 в лісовому масиві Єльнівське лісництво лісова охорона та поліція затримала [PERSON] . Він був з міні - трактором синього кольору, а на возі знаходилась лісодеревина породи сосна. [PERSON] під`їхав туди з працівниками лісової охорони [PERSON] та [PERSON] . В той час як вони підїхали, то працівники поліції вже були на місці. Місце порубки [PERSON] і працівникам поліції вказав сам [PERSON] . Зрізи з комлевих частин деревини зробив [PERSON] : було два дерева, тому і комлевих частин лісодеревини також було дві. Після чого з [PERSON] поїхали на місце порубки, на яке вказав [PERSON] . На місці рубки свідок [PERSON] ідентифікував комлеві частини, які співпали із залишками на місці порубки. Після того склали акт огляду місця рубки і протокол. Місцем рубки було 21 квартал 31 виділ. Документування відбувалося у його присутності. Їхали оформляти документи всі разом, тому всі документи складалися в присутності: його - [PERSON] , правопорушника - [PERSON] та [PERSON] . Потім розглянули справу. Свідок уточнив, що спочатку склали протокол, а потім винесли постанову. Акт складали тоді, коли виявили незаконну рубку лісу, тоді встановили всі обставини, які [PERSON] не заперечував. Сказав, що зрізав два дерева породи сосна для власного будівництва. Діаметр пня - 36 і 39 см. Заміри робили рулеткою на місці події. Прав [PERSON] не обмежували, він не заперечував що скоїв порубку лісу і пояснював, що зробив це для себе. Поблизу здійснювалася лісозаготівля, тобто, запланована рубка лісу лісозаготівельниками - ТОВ «Промлістранс». Лісозаготівельник передає усю деревину лісовому господарству і не може розпоряджатися зрізаним лісом. Оплата деревиною за лісозаготівлю не передбачена і тому не здійснюється. Відповідач не заперечував, що зрізав лісодеревину, сказав, що відшкодує збитки, після чого добровільно сплатив штраф. Оскільки було зрізано лише два дерева, то сума збитків для кваліфікації дій [PERSON] як кримінальне правопорушення була недостатня, тому в діях [PERSON] наявні ознаки допущеного ним лісопорушення, яке тягне за собою настання адміністративної відповідальності. Свідок [PERSON] пояснив, що працює інженером лісового господарства філії «Поліський лісовий офіс». У вересні 2024 року був інженером лісового господарства. Зранку, на початку робочого дня, 05.09.2024 була виявлена самовільна порубка лісу. Поїхали на місце, де затримали осіб- у лісовому масиві виявили транспортний засіб із завантаженою лісодеревиною (колодами), але трактор був не на самому місці порубки, а далі. Транспортний засіб було завантажено колодами. Затримали осіб на транспортному засобі. Правопорушники показали, де було місце порубки. Працівники лісового господарства зробили заміри, зрізи, співставили їх, заміряли також діаметри пнів, визначили збитки. Після того, склали протокол і постанову. Свідок підтвердив, що [PERSON] пояснював, що зрізав два дерева для будівництва. Таким чином, свідок [PERSON] підтвердив показання свідка [PERSON] , про те що всі документи, за результатами виявленого лісопорушення складалися в присутності [PERSON] , крім того, вказана обставина підтверджується і підписами останнього у документах, зокрема акті огляду місця вчинення правопорушення лісового законодавства, протоколі про адміністративне правопорушення, точковій відомості, постанові про накладення адміністративного стягнення. Накладене адмінстягнення у виді штрафу розміром 510 грн. сплачено, що підтверджується квитанцією. Постанова набрала законної сили та не оскаржувалась. Свідок [PERSON] підтвердив, що на той час, коли сталася подія, був в.о. головного лісничого. О 5 ранку до нього подзвонили з поліції та повідомили, що затримали порушників. Він відразу зателефонував [PERSON] , той взяв інженера з охорони лісу і всі разом поїхали на місце. Коли вони приїхали, на місці були порушники і поліція. Порушники визнавали незаконну порубку, свою вину, відповідач поїхав разом з ними та показав, де росли два дерева. Його пояснення співпадало з місцем, на яке він вказав, зрізи з двох дерев, які були завантажені на транспорт співпали з пеньками. Тому [PERSON] склав протокол та виніс постанову. Свідок підтвердив, що порушника затримано за селом, але у лісовому масиві біля промскладу, тобто в лісі Єльнівського лісництва, на відстані 3 км від місця незаконної порубки. Продукція сосна знаходилася на возі, трактор були при порушнику. Крім порушника, на місці затримання був його дядько. Місце порубки вказували вони самі. При цьому, [PERSON] їздив разом із ними та безпосередньо показав, де лишилися два пеньки від зрізаних ним дерев. Пеньки були закидані гіллям, щоб приховати місце рубки. Дійсно поруч розроблялася ділянка - головне лісокористування, але ті два дерева не відносилися до тих, що підлягали лісозаготівлі. Всі рубки проводять підприємці, з якими укладено договори. Вони не мають права розпоряджатися заготовленою ними лісодеревиною, це має робити лісове господарство, а вони виконують лише роботи по лісозаготівлі. Договорами не передбачено можливості розрахунку за виконані роботи зрізаною лісодеревиною. Таким чином, кожен із свідків підтвердив, що відповідач відразу визнав, що вчинив незаконну порубку двох дерев породи сосна, показав на приховане ним місце незаконної порубки, яке було неподалік від місця зупинки транспортного засобу (3 км), [PERSON] був присутнім під час оформлення матеріалів справи про адміністративне правопорушення та не заперечував обставин складання протоколу і своєї вини. Неподалік від місця незаконної рубки, вчиненої [PERSON] дійсно відбувалась лісозаготівля, однак, її місце знаходження не співпадає із місцем незаконної рубки, вчиненої [PERSON] - кв 21 вид 31. Так, виділ є більшим за площею, ніж місце рубки. Крім того, всі дерева, що підпадають під вирубку під час лісозаготівлі - позначаються на місці. Заслухавши доводи прокурора, відповідача, його представника, свідків та дослідивши матеріали справи, суд вважає, що заявлені вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що 05.09.2024 складено акт огляду місця вчинення правопорушення лісового законодавства, з якого вбачається, що у кварталі № 21 виділу № 31 Єльнівського лісництва було виявлено незаконну порубку 2 сироростучих дерев породи сосна, за що передбачено відповідальність ст. 65 КУпАП. На місці скоєння правопорушення виявлено та вилучено деревину від скоєної незаконної рубки дерев. Як вбачається із наведеного обсягу лісопродукції, виявленої на місці вчинення правопорушення лісового законодавства лісоматеріали категорії «Д», довжиною по 4.5 м, діаметром від 18 до 28 см у кількості 9 шт. та наведено розрахунок завданої в результаті незаконної рубки шкоди у розмірі 23354,04 грн. Вказаний акт складено та підписано начальником відділу філії , начальник відділу ОЗЛ «Клесівське лісове господарство» Примаком Ю.Л. в присутності інженера О.Опалька та [PERSON] . Також цього ж дня, 05.09.2024 складено протокол про адміністративне правопорушення відносно [PERSON] , [INFO] за ст. 65 КУпАП за фактом скоєння ним незаконної рубки двох сиро ростучих дерев породи сосна із зазначенням розміру заподіяної шкоди державі в розмірі 23354,04 грн. Особу [PERSON] встановлено за паспортом, наданим порушником. Суд звертає увагу на ту обставину, що в протоколі наявні пояснення, написані та підписані власноруч [PERSON] , в яких він підтверджує, що незаконно зрізав два дерева породи сосна в Єльнівському лісництві, визнає свою вину та відшкодує нанесені збитки. Протокол огляду отриманий [PERSON] , що спростовує доводи відповідача, що вказаний процесуальний документ йому не було вручено. Крім того, суд звертає увагу на те, що у протоколі [PERSON] зазначив що визнає вину, а не заперечує , крім того, у поясненні вказує, що відшкодує збитки. Отже, ним не заперечувалися факт незаконної рубки та завдання шкоди. Не вказується, що йому не було надано можливість скористатися послугами захисника. Згідно точкової відомості, за результатами виявленої незаконної рубки в Єльнівському лісництві у кварталі № 21 виділу №№1 виявлено два пні діаметром 35-39 в см., яка також підписана відповідачем. Постановою про накладення адміністративного стягнення № 009559 від 05.09.2024 [PERSON] визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого ст. 65 КУпАП за фактом сконання незаконної рубки двох сиро ростучих дерев породи сосна та накладено адміністративне стягнення у межах санкції ст. 65 КУпАП у виді штрафу в розмірі 510 грн. Суд звертає увагу на те, що у бланку постанови невірно зазначено номер постанови КМУ на підставі якої розраховано шкоду, однак вказане не приймає суду до уваги, оскільки розміру шкоди у постанові не зазначено і вказана помилка є опискою, що, з врахуванням усіх обставин в сукупності, не впливає на законність прийнятого рішення. Окрім того, нормативний акт, на підставі якого обраховано шкоду вказано обсязі лісо продукції, виявленої на місці вчинення правопорушення лісового законодавства, а також її розмір вірно зазначено у протоколі. Документи, які складалися за результатами виявлення порушення вимог ст. 65 КУпАП, були підписані відповідачем, факт незаконної порубки ним не оспорювався. Постанова від 05.09.2024 не оскаржувалася та набрала чинності. Більше того, відповідачем сплачено штраф в розмірі 510 грн., що підтверджується платіжним документом та ним не заперечувалося у судовому засіданні. З огляду на встановлені обставини, суд вважає, що доводи представника відповідача про визнання ним своєї вини під тиском не заслуговують на увагу та є надуманими. Щодо розрахунку завданої шкоди, суд зважає на те, що стороною відповідача заперечується розмір шкоди, посилаючись на ніби то на розбіжності у діаметрі і обчисленні об`єму незаконно зрубаної лісодеревини, однак вказане спростовується показами свідків та дослідженими судом іншими доками. Наданий представником відповідача підсумок розрахунку виконаний на електронному калькуляторі та стосується суми завданих збитків від інфляцій, тобто, обчислено інфляційні нарахування, про які позивачем не заявлялося. Також наданий підсумок розрахунку, наданий представником відповідача не спростовує розрахунку, долученого до позовної заяви. А відтак судом приймається до уваги розрахунок завданої шкоди, обчислений на підставі нормативного акту Постанови КМУ № 665 від 23.07.2008, яка є чинною і згідно з якою встановлено, що незаконною порубкою дерев у кількості двох штук завдано шкоди на суму 11677,02 грн. за кожне, що у сумі 23354,04 грн. Суд не приймає до уваги доводи сторони відповідача про те, що відповідач взяв колоди у якості розрахунку за виконану ним роботу з трелювання лісодеревини під час лісозаготівлі, оскільки факт виконання ним такої роботи не підтверджується належними та допустимими доказами, крім того, як було встановлено у судовому засіданні, розрахунки за виконані роботи заготовленою лісопродукцією не передбачені та не проводяться взагалі. Згідно запиту Сарненської окружної прокуратури вих. № 53-13 вих-25, адресованого Рокитнівській селищній раді, вбачається що окружна прокуратура просить надати інформацію про добровільне відшкодування завданих збитків [PERSON] та про вжиття заходів, спрямованих на стягнення збитків у примусовому порядку. Також попереджено, що у разі невжиття заходів, вирішуватиметься питання щодо представництва інтересів держави у суді в порядку ст.23 Закону України «Про прокуратуру». Згідно відповіді селищної ради нею не вживались заходи цивільно-правового характеру щодо стягнення збитків. Листом Сарненської окружної прокуратури від 22.01.2025 адресованого Рокитнівській селищній раді, селищну раду повідомлено, що окружною прокуратурою прийнято рішення про представництво інтересів держави шляхом звернення до суду з позовом в інтересах селищної ради до [PERSON] , про відшкодування шкоди завданої в результаті незаконної порубки лісових культур в сумі 23354,04 грн. Відповідно до ч. 3 ст.\~1\~Лісового кодексу\~України усі ліси на території України, незалежно від того, на землях яких категорій за основним цільовим призначенням вони зростають, та незалежно від права власності на них, становлять лісовий фонд України і перебувають під охороною держави. Відповідно до ч. 1ст.\~16\~Лісового кодексу\~України право користування лісами здійснюється в порядку постійного та тимчасового користування лісами. Згідно ч. 1 ст.\~17\~Лісового кодексу\~України у постійне користування ліси на землях державної власності для ведення лісового господарства без встановлення строку надаються спеціалізованим державним лісогосподарським підприємствам, іншим державним підприємствам, установам та організаціям, у яких створено спеціалізовані лісогосподарські підрозділи. Відповідно до ч. 2 ст.\~24\~Лісового кодексу\~України збитки, завдані внаслідок порушення прав власників лісів, лісокористувачів та громадян, підлягають відшкодуванню в повному обсязі відповідно до закону. Статтею 65\~Лісового кодексу\~України встановлено, що використання лісових ресурсів може здійснюватися в порядку загального і спеціального використання. Згідно п. 1 ч. 1 ст.\~67\~Лісового кодексу\~України заготівля деревини (порубки) належить до спеціального використання лісових ресурсів. Умови і механізм спеціального використання лісових ресурсів визначено порядком спеціального використання лісових ресурсів, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України № 761 від 23.05.2007 року. Відповідно до ч. 1ст.\~68\~Лісового кодексу\~України спеціальне використання лісових ресурсів здійснюється на лісових ділянках, які виділяються для цієї мети, без надання земельних ділянок. Згідно ч. 1ст.\~69\~Лісового кодексу\~України спеціальне використання лісових ресурсів на виділеній лісовій ділянці проводиться за спеціальним дозволом - лісорубний квиток або лісовий квиток, що видається безоплатно. Умови і механізм видачі лісорубного або лісового квитка як спеціального дозволу на використання лісових ресурсів визначено Порядком видачі спеціальних дозволів на використання лісових ресурсів, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України № 761 від 23.05.2007. Відповідно до п. 1 ст.\~105\~Лісового кодексу\~України особи, винні у незаконному вирубуванні дерев, несуть відповідальність за порушення лісового законодавства. Статтею 107\~Лісового кодексу\~України передбачено, що підприємства, установи, організації і громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними лісу внаслідок порушення лісового законодавства, у розмірах і порядку, визначених законодавством України. Згідно з вимогами ст.ст.66,68\~Конституції України кожен зобов`язаний неухильно дотримуватися Конституції України та законів України, не заподіювати шкоду природі, відшкодовувати завдані ним збитки. Відповідно до вимог п. «д» ч. 1ст.12\~Закону України\~«Про охорону\~навколишнього природного\~середовища» громадяни України зобов`язані компенсувати шкоду, заподіяну забрудненням та іншим негативним впливом на навколишнє природне середовище. Відповідно до частини першої статті 68\~Закону України\~«Про охорону\~навколишнього природного\~середовища» порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність. Частиною другою статті 68\~цього Закону встановлено перелік порушень законодавства про охорону навколишнього природного середовища, за які може наступати відповідальність. Згідно з частиною третьою, четвертою статті 68\~Закону України\~«Про охорону\~навколишнього природного\~середовища» законодавством України може бути встановлено відповідальність і за інші порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища. Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Частиною першою статті 69\~Закону України\~«Про охорону\~навколишнього природного\~середовища» встановлено, що шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації, як правило, в повному обсязі без застосування норм зниження розміру стягнення та незалежно від збору за забруднення навколишнього природного середовища та погіршення якості природних ресурсів. Відшкодування шкоди, заподіяної порушенням природоохоронного законодавства за своєю правовою природою є відшкодуванням позадоговірної шкоди, тобто деліктним зобов`язанням. Загальні підстави відповідальності за завдану шкоду визначено у статті 1166 Цивільного кодексу України, з аналізу якої слідує, що будь-яка майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам або майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується особою, яка її завдала, в повному обсязі. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо доведе, що шкоду завдано не з її вини. Тобто, у цивільному законодавстві діє презумпція вини заподіювача шкоди. Відтак, доводити правомірність своїх дій та обов`язок спростувати розмір заподіяної шкоди покладено законом на відповідача. Для відшкодування шкоди за правилами статті 1166\~Цивільного кодексу\~України необхідно довести такі елементи: неправомірність поведінки особи (неправомірною можна вважати будь-яку поведінку, внаслідок якої завдано шкоду, якщо завдавач шкоди не був уповноважений на такі дії); наявність шкоди. (під шкодою слід розуміти втрату або пошкодження майна потерпілого та (або) позбавлення його особистого нематеріального права (життя, здоров`я тощо)); причинний зв`язок між протиправною поведінкою та шкодою є обов`язковою умовою відповідальності та виражається в тому, що шкода повинна бути об`єктивним наслідком поведінки; вина особи, що завдала шкоду. Відсутність хоча б одного з цих елементів виключає відповідальність за заподіяну шкоду. Згідно зі ст.\~107\~Лісового кодексу\~України громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними лісу внаслідок порушення лісового законодавства, у розмірах і порядку, визначених законодавством України. Отже, цивільно-правову відповідальність за порушення лісового законодавства внаслідок незаконної порубки повинен нести відповідач, який в судовому порядку був визнаний винним у заподіянні шкоди чи збитків. Судом встановлено наявність складу усіх необхідних елементів деліктної відповідальності, визначених у ст. 1166 Цивільного кодексу України. Доказів у підтвердження відсутності вини відповідача у вчиненому правопорушенні та підстав для зменшення розміру шкоди суду матеріали справи не містять. Згідно із приписами ст.\~47\~Закону України\~«Про охорону\~навколишнього природного\~середовища» та п. 7 ч. 3 ст.29, п. 4 ч. 1 ст.69-1 Бюджетного кодексу України, грошові стягнення за шкоду, заподіяну внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища зараховуються до спецфондів Державного, обласних та місцевих (сільського, селищного, міського) бюджетів за місцем скоєння правопорушення. Оскільки порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища сталися на території Рокитнівської селищної ради Сарненського району Рівненської області, то заподіяна шкода підлягає стягненню на користь її місцевого бюджету. Згідно зі ст. 16 Цивільного кодексу України, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Згідно з частиною 2 зазначеної статті, способами захисту цивільних прав та інтересів серед іншого можуть бути відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди. Станом на день звернення до суду з позовною заявою, відповідачем у добровільному порядку збитки, завдані адміністративним правопорушенням навколишньому природньому середовищу не відшкодовані. Також судом встановлено наявність підстав для представництва прокурором інтересів держави, що слідує з наступного. Відповідно до ст.\~131-1\~Конституції України на органи прокуратури покладено функцію представництва інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом. Такі випадки встановлено ч. 3 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру». Вказаною нормою передбачено, що прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Із зазначеної норми вбачається, що підстави для представництва прокурором інтересів держави в суді складаються з чотирьох елементів: наявність інтересів держави у спірних правовідносинах; порушення/загроза порушення зазначених інтересів; наявність/відсутність компетентного суб`єкта владних повноважень, який має захищати зазначені інтереси держави; нездійснення або неналежним чином здійснення захисту інтересів держави компетентним суб`єктом владних повноважень (у разі його наявності). Прокурор обгрнутовує необхідність звернення до суду потребою вирішення проблеми суспільного значення, існування якої виправдовує застосування механізму стягнення шкоди, заподіяної державі внаслідок незаконної порубки лісу. Незаконне та безоплатне використання природних ресурсів порушує економічні основи держави, ненадходження коштів до спеціальних фондів державного та місцевих бюджетів та неможливістю їх використання для державних потреб, при бездіяльності селищної ради, що потребує прокурорського реагування у межах наданої Конституцією України компетенції. Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що шкоду завдано саме внаслідок неправомірних дій відповідача, факт заподіяння шкоди та сума шкоди повністю доводиться наданими доказами, а тому позов є обґрунтованим і таким, що підлягає задоволенню в повному обсязі. Зважаючи, що позов підлягає до повного задоволення, з відповідача слід стягнути судовий збір на користь Рівненської обласної прокуратури. Відповідно до ст.\~4\~Закону України\~«Про судовий\~збір» судовий збір сплачується за подання позовної заяви немайнового характеру юридичною особою у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. На момент подання позову сума судового збору, яку необхідно було сплатити, становила 3028,00 грн. Таким чином, суд вважає за необхідне стягнути із відповідача 3028,00 грн. судового збору.

Outcome: approved