Jurisdiction: civil
Date: 2025-11-27 00:00:00

Маріупольська спеціалізована\~прокуратура у\~сфері оборони\~Східного регіону в інтересах держави в особі Управління Державного\~агентства з\~розвитку мєліорації,\~ рибного\~господарства та\~продовольчих програм\~у Донецькій\~області,\~Комарської сільської\~військової адміністрації\~Волноваського району\~Донецької області звернулася до Жовтоводського міського суду Дніпропетровської області з позовною заявою до [PERSON] , про відшкодування шкоди, заподіяної порушенням природоохоронного законодавства. В обґрунтування позовних вимог вказано, що 05.05.2025 року приблизно о 18:00, [PERSON] , в порушення заборон, встановлених вказаними Правилами, маючи умисел на незаконне зайняття рибним добувним промислом, без належного дозволу, в непередбачений законом спосіб, прибув до берегової лінії річки Вовча, яка відноситься до рибогосподарських водних об`єктів, розташованої на території Комарської територіальної громади Донецької області. Знаходячись у вказаному місці, [PERSON] , реалізуючи свій злочинний намір, використовуючи пластиковий човен, вийшов на воду р. Вовча, розташованої на території Комарської територіальної громади Донецької області, де виставив у вказаній річці аборонене знаряддя добування (вилову) - рибацьку сітку довжиною 30 м, шириною 1 м та розмірами вічка 40х40 мм, екран рибальський розміром 1,2 х 1 м., та розмірами вічка 45х45 мм, з метою вилову риби. 06.05.2025 приблизно о 08:30 [PERSON] , діючи умисно, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно небезпечні наслідки у вигляді незаконного зайняття рибним промислом та бажаючі їх настання, посягаючи на суспільні відносини у сфері охорони та відтворення навколишнього природного середовища, раціонального використання природних ресурсів, знаходячись біля берегової лінії р. Вовча розташованої на території Комарської територіальної громади Донецької області, за допомогою пластикового човна вийшов на воду та почав збирати раніше виставлену ним риболовну сітку, в якій виявив, та таким чином незаконно добув (виловив): карасі сріблясті у кількості 6 одиниць та краснопірку у кількості 9 одиниці. Своїми протиправними діями [PERSON] завдав збитків на суму 523 562 гривні. Наявність протиправної поведінки, вини відповідача, факту заподіяння шкоди тваринному світу та причинно-наслідкового зв`язку між завданою шкодою та його діями підтверджується вироком Жовтоводського міського суду Дніпропетровської області у справі № 176/2082/25 від 09.06.2025, при цьому питання про відшкодування заподіяної шкоди вирішено не було. За вироком Жовтоводського міського суду Дніпропетровської області відповідача, [PERSON] , визнано винним у вчиненні кримінального правопорушення, передбачено ч. 1 ст. 249 КК України (незаконне заняття водним добувним промислом) та призначено покарання у вигляді штрафу в розмірі однієї тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 17 000 грн. При розгляді кримінальної справи цивільний позов не заявлявся. Ухвалою судді Жовтоводського міського суду Дніпропетровської області від 06 листопада 2025 року відкрито провадження по справі, постановлено здійснювати розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження з викликом учасників справи. Представник позивача управління Державного агенства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Донецькій області в судове засідання не з`явився, подав заяву про розгляд справи без його участі, позовні вимоги підтримав у повному обсязі. Представник позивачів в особі прокурора в судове засідання не з`явився, в прохальній частині позову, просив справу розглянути без участі прокурора. Відповідач в судове засідання також не з`явився, про причини неявки суд не повідомив, про день, час та місце слухання справи повідомлявся належним чином. Заяви про розгляд справи без його участі до суду не надходило, відзиву на позов від відповідача також не надходило. У зв`язку із неявкою в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, відповідно до положень ч. 2\~ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Повно, всебічно та об`єктивно дослідивши у судовому засіданні матеріали справи суд вважає позов обґрунтованим і таким, що підлягає задоволенню за таких підстав. Судом встановлені такі факти і відповідні ним правовідносини. Вироком Жовтоводського міського суду Дніпропетровської області по справі №176/2082/25 від 09.06.2025 [PERSON] визнано винним у вчиненні кримінального правопорушення, передбачено ч. 1 ст. 249 КК України (незаконне заняття водним добувним промислом) та призначено покарання у вигляді штрафу в розмірі однієї тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 17 000 грн. Відповідно до висновку експерта Міністерства внутрішніх справ України Донецького науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України №СЕ-19/105-25/4568-ФХЕД від 12.05.2025 року розрахунок розміру шкоди, заподіяної державі внаслідок незаконного добування цінних видів водних біоресурсів у рибогосподарських водних об`єктах України, (берегу річки «Вовча» в південно - західній частині с.Андріївка-Клевцове Комарської ТГ Волноваського району Донецької області), підтверджуються у сумі 23 562 (двадцять три тисячі п`ятсот шістдесят дві) грн. Відповідно до ст. ст.\~15,\~16 ЦК України\~кожна особа має право на звернення до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права у разі його порушення, невизнання або оспорювання та інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Згідно з ч.1 ст.13. Конституції України\~земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією\~Конституцією. Відповідно до ст. 5 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», державній охороні і регулюванню використання на території України підлягають: навколишнє природне середовище як сукупність природних і природно-соціальних умов та процесів, природні ресурси, як залучені в господарський обіг, так і не використовувані в економіці в даний період (земля, надра, води, атмосферне повітря, ліс та інша рослинність, тваринний світ), ландшафти та інші природні комплекси. Згідно ст.3 ЗаконуУкраїни «Про тваринний світ», об`єктами тваринного світу, на які поширюється дія цього Закону, є: дикі тварини - хордові, в тому числі хребетні (ссавці, птахи, плазуни, земноводні, риби та інші) і безхребетні (членистоногі, молюски, голкошкірі та інші) в усьому їх видовому і популяційному різноманітті та на всіх стадіях розвитку (ембріони, яйця, лялечки тощо), які перебувають у стані природної волі, утримуються у напіввільних умовах чи в неволі. Відповідно до\~ст. 34 Закону України «Про тваринний світ»\~користувачі об`єктами тваринного світу в установленому законодавством порядку зобов`язані додержуватися встановлених правил, норм, лімітів і строків використання об`єктів тваринного світу; використовувати тваринний світ у способи, що не допускають порушення цілісності природних угруповань і забезпечують збереження тварин, яких не дозволено використовувати. Положеннями ч.ч. 1, 2\~ст. 35 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища»\~передбачено Державний контроль у сфері охорони навколишнього природного середовища, а саме зазначено, що державний контроль у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів. Виконавчі органи сільських, селищних, міських рад здійснюють державний контроль у сфері охорони навколишнього природного середовища. Державному контролю підлягають використання і охорона земель, надр, поверхневих і підземних вод, атмосферного повітря, лісів та іншої рослинності, тваринного світу, морського середовища та природних ресурсів територіальних вод, континентального шельфу та виключної (морської) економічної зони України, природних територій та об`єктів, що підлягають особливій охороні, стан навколишнього природного середовища, а також дотримання заходів біологічної і генетичної безпеки щодо біологічних об`єктів навколишнього природного середовища при створенні, дослідженні та практичному використанні генетично модифікованих організмів у відкритій системі та додержання операторами вимог законодавства у сфері реєстрації викидів та перенесення забруднювачів і відходів. Згідно з вимогами\~ст. 10 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів»\~посадові особи органів рибоохорони здійснюють державний контроль та управління в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та мають такі повноваження, зокрема, подавати позови про відшкодування шкоди, заподіяної суб`єктами господарювання та громадянами, внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів. Відповідно до\~ст. 37 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів»\~водні біоресурси, що знаходяться у внутрішніх водних об`єктах, територіальному морі, у виключній (морській) економічній зоні України, на континентальному шельфі, є об`єктами права власності Українського народу, від імені якого права власника на ці ресурси здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування у межах, визначених\~Конституцією України\~та законами України. Згідно ст.12 Закону України «Проохорону\~навколишнього природного\~середовища», громадяни України зобов`язані: а)берегти природу, охороняти, раціонально використовувати її багатства відповідно до вимог законодавства\~ про охорону навколишнього природного середовища; б)здійснювати діяльність з додержанням вимог екологічної безпеки, інших екологічних нормативів та лімітів використання природних ресурсів; в)непорушувати екологічні права і законні інтереси інших суб`єктів; г)вносити штрафи за екологічні правопорушення; д)компенсувати шкоду, заподіяну забрудненням та іншим негативним впливом на навколишнє природне середовище. Громадяни України зобов`язані виконувати й інші обов`язки у галузі охорони навколишнього природного середовища відповідно до законів України. Пунктом 3.15 «Правил любительського і спортивного рибальства», затверджених наказом Державного комітету рибного господарства України від 15лютого 1999 року №19, забороняється лов водних живих ресурсів: із застосуванням вибухових і отруйних речовин, електроструму, колючих знарядь лову, вогнепальної та пневматичної зброї (за винятком гарпунних рушниць для підводного полювання), промислових та інших знарядь лову, виготовлених із сіткоснастевих чи інших матеріалів усіх видів і найменувань, а також способом багріння, спорудження гаток, запруд та спускання води з рибогосподарських водойм. Як вбачається з положень ч. 1 ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність. Відповідно до ч. 1 ст. 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», шкода заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Загальні підстави відповідальності за завдану майнову шкоду закріплені в\~статті 1166 ЦК України. Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Під час вирішення спорів про відшкодування шкоди за ст.1166\~ЦК України доказуванню підлягає факт спричинення шкоди, протиправність дій заподіювача шкоди і його вина, причинний зв`язок між протиправною дією та негативними наслідками. Суд бере до уваги те, що факт незаконного вилову риби та спричинення, тим самим, майнової шкоди державі, у розмірі 23 562 грн., встановлений вироком Жовтоводського міського суду Дніпропетровської області по справі № 176/2082/25 від 09.06.2025, який набрав законної сили та у відповідності до ч. 6 ст. 82 ЦПК України\~є обов`язковим для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій особи, стосовно якої ухвалено вирок суду. На підставі\~викладеного,\~надавши оцінку\~наявним у\~матеріалах справи\~доказам,\~суд доходить\~висновку,\~що з\~відповідача має\~бути стягнута\~матеріальна шкода,\~ у\~зазначеному розмірі\~ на\~користь держави\~в особі\~Комарської сільської\~військової адміністрації\~Волноваського району\~Донецької області. Вирішуючи питання про розподіл судових витрат у відповідності до ст. 141 ЦПК України, суд вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь позивача витрати зі сплати судового збору у розмірі 2 422 грн. 40 коп.

Outcome: approved