Jurisdiction: civil
Date: 2025-11-25 00:00:00

Короткий зміст позовних вимог У червні 2024 року [PERSON] ,\~в інтересах\~якої діє\~адвокат Боднарюк\~Віталій Іванович,звернулася\~до суду\~з позовною\~заявою до [PERSON] про встановлення факту родинних відносин та визнання права власності на спадкове майно в порядку спадкування за законом. Обгрунтовуючи позовні вимоги позивач зазначає, що [INFO] померла її бабуся [PERSON] , після смерті якої відкрилася спадщина, до складу якої входить: житловий будинок з належними до нього будівлями та спорудами, що розташовані за адресою: [ADDRESS] . За життя [PERSON] заповіту не склала. Позивач зазначає, що є спадкоємицею за законом першої черги на підставі ст.1266 ЦК України, за правом представлення, після смерті [PERSON] , так як її батько [PERSON] помер [INFO] , раніше за свою матір, та у встановлений законом строк вона звернулася із заявою до нотаріуса про прийняття спадщини. Окрім неї, до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини за законом звернулася [PERSON] , яка є рідною сестрою померлої [PERSON] , якій нотаріусом було роз`яснено, що спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. 23.06.2024 року позивач звернулася до нотаріуса із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті [PERSON] , проте у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом їй нотаріусом було відмовлено, у зв`язку з відсутністю оригіналів правовстановлюючих документів на житловий будинок та недоведеністю родинних відносин зі спадкодавцем у зв`язку з виявленими розбіжностями у написанні анкетних даних спадкодавця в документах, які підтверджують родинні відносини. Враховуючи вищевикладене, позивач просить суд: - встановити факт, що [PERSON] , [INFO] , є онукою [PERSON] , яка померла [INFO] . - визнати за [PERSON] право власності на спадкове майно за законом після смерті [PERSON] , а саме: - житловий будинок садибного типу з господарськими будівлями та спорудами, що розташований за адресою: [ADDRESS] , який складається з: житлового будинку літ «А-1», загальною площею 159,80 кв.м., житловою площею 63,70 кв.м.; прибудови літ «а»; підвалу літ «Пд»; мансарда літ «МС»; ганок літ «а-1»; ганок літ «а-2»; ганок літ «а-3»; огорожа №1; замощення 1; - стягнути з відповідача на її користь судові витрати. Процесуальні дії у справі. Подані заяви (клопотання) сторін. Ухвалою Хотинського районного суду Чернівецької області від 01.07.2024 року відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження та призначено до розгляду в підготовче судове засідання (а.с.53). 26.07.2024 року представником відповідача [PERSON] подано до суду відзив на позовну заяву, згідно якого просить відмовити в задоволенні позовних вимог. Відзив обгрунтовано тим, що відповідач є рідною сестрою покійної [PERSON] та у встановлені законом строки звернулася до нотаріуса з заявою на прийняття спадщини, на підставі якої нотаріусом була заведена спадкова справа №302/2021. В подальшому, до нотаріуса з заявою на прийняття спадщини за законом за правом представлення, після смерті [PERSON] , звернулася онучка [PERSON] , у зв`язку з чим [PERSON] було подано до суду позовну заяву про зміну черговості спадкування після смерті [PERSON] , з наданням їй права на спадкування разом із спадкоємцями першої черги. Крім того, вказує, що позивач у своєму позові не наводить, з яких саме підстав вона звернулася з позовом про визнання права власності саме до відповідача та чим саме остання порушує її права. (а.с.58-59). Ухвалою Хотинського районного суду Чернівецької області від 28.08.2024 року витребувано з Хотинської державної нотаріальної контори належним чином посвідчені копії матеріалів спадкової справи №302/2021, заведеної після смерті [PERSON] , померлої [INFO] (а.с.69). \~ \~ \~ \~13.09.2024 року з Хотинської державної нотаріальної контори надійшли належним чином посвідчені копії матеріалів спадкової справи №302/2021, заведеної після смерті [PERSON] (а.с.72-92). Ухвалою суду від 29.10.2024 року, задоволено клопотання представника відповідача та зупинено провадження по справі до набрання законної сили судовим рішенням у цивільній справі № 724/1814/24 за позовом [PERSON] до [PERSON] про зміну черговості спадкування (а.с.101-102). 05.08.2025 року представником позивача подано клопотання про відновлення провадження по справі, обгрунтовуючи тим, що 23.07.2025 Чернівецьким апеляційним судом було винесено постанову по цивільній справі №724/1814/24 за позовом [PERSON] до [PERSON] про зміну черговості спадкування, якою рішення Хотинського районного суду Чернівецької області від 06.05.2025 року скасовано та у задоволенні позову [PERSON] відмовлено (а.с.104). Ухвалою суду від 14.08.2025 року поновлено провадження по справі у зв`язку з набранням законної сили рішення суду по цивільній справі №724/1814/24 за позовом [PERSON] до [PERSON] про зміну черговості спадкування, та призначено підготовче судове засідання (а.с.115). Ухвалою суду від 05.09.2025 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті (а.с.120). Аргументи учасників справи Позивач [PERSON] та її представник [PERSON] в судовому засіданні позовні вимоги підтримали в повному обсязі, посилаючись на обставини, викладені в позові та просили суд їх задовольнити, докази понесених витрат на правничу допомогу будуть надані після ухвалення рішення по справі. Представник відповідача [PERSON] в судовому засіданні просив відмовити в задоволенні позовних вимог в повному обсязі, посилаючись на те, що позивачем було пред`явлено позов до неналежного відповідача спадкоємця, який спадщину не прийняв, оскільки належним відповідачем у таких спорах має бути орган місцевого самоврядування. Також зазначає, що [PERSON] не порушувала права та інтереси позивача, останньою заявлено необгрунтовані підстави позову, вважає, що позивачем обрано неналежний спосіб захисту прав, так як відповідно до обставин справи, повинна була оскаржуватись постанова нотаріуса про відмову у вчиненні нотаріальних дій. В обгрунтування своїх доводів зазначив, що відповідач [PERSON] є спадкоємцем другої черги, яка не отримала право на спадкування майна спадкодавця через наявність спадкоємця першої черги, про що їй була видана довідка державним нотаріусом, в якій також зазначено, що свідоцтво про право на спадщину буде видано [PERSON] , як спадкоємцю першої черги. Також вказує, що постановою Чернівецького апеляційного суду по цивільній справі №724/1814/24 від 23.07.2025 року, [PERSON] було відмовлено у задоволенні позову про зміну черговості спадкування, дана постанова набрала законної сили, отже, черговість отримання відповідачем права на спадкування не змінена. Вважає, що ні на момент пред`явлення позову, ні станом на дату розгляду справи, відповідач не є такою, що прийняла спадщину, а, отже, не є належним відповідачем по справі. Звертає увагу суду на на правові висновки Верховного Суду, відповідно до яких, у справах за позовом спадкоємця, який прийняв спадщину, про встановлення факту родинних відносин із спадкодавцем, а також у справах про визнання права власності у порядку спадкування належним відповідачем є спадкоємець, який прийняв спадщину, а у випадку їх відсутності, усунення їх від права спадкування, неприйняття ними спадщини, належним відподачем є орган місцевого самоврядування. Представник відповідача також наголошує на тому, що позивачем було порушено вимоги ст. 392 ЦК України, згідно якої власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності. Однак [PERSON] в позові не заначено обставин, які б підтверджували наявність порушення її права або законного інтересу відповідачем, а саме: оригінали правовстановлюючих документів не є втраченими, а є відсутніми у позивача, позов грунтується на припущеннях про знаходження оригіналів правовстановлюючих документів у [PERSON] , позивач не зверталася до відповідача за отриманням оригіналів даних документів на будинок, а [PERSON] не відмовлялася їх надати [PERSON] , позов не містить такої правової підстави, як «оспорення чи не визнання права власності на спадкове майно». Вважає, що позивачем обрано неналежний спосіб захисту своїх прав, так як відповідно до обставин справи, оскаржуватись мала постанова нотаріуса про відмову у вчиненні нотаріальних дій. Просить відмовити в задоволенні позовних вимог в повному обсязі. Фактичні обставини встановлені судом Заслухавши пояснення позивача, представників сторін, допитавши свідка, дослідивши письмові докази по справі, суд дійшов висновку про те, що позов підлягає задоволенню, встановивши наступні факти та відповідні ним правовідносини. В судовому засіданні встановлено, що [INFO] померла [PERSON] , [INFO] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданого 05.04.2021 року виконавчим комітетом Клішковецької сільської ради Дністровського району Чернівецької області (а.с.76). Після смерті\~ [PERSON] відкрилася спадщина, до складу якої входить житловий будинок, що розташований за адресою [ADDRESS] (а.с.35-36). З інформаційної довідки із Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) №65748248 від 27 липня 2021 року вбачається, що заповіт, посвідчений від імені [PERSON] , у вказаному реєстрі відсутній (а.с.75). З матеріалів спадкової справи № 302/2021, заведеної до майна померлої [INFO] [PERSON] , вбачається, що 27 липня 2021 року [PERSON] звернулася до Хотинської державної нотаріальної контори Чернівецької області із заявою про прийняття спадщини за законом, після смерті сестри [PERSON] , яка померла [INFO] (а.с.72 зворот). 22 вересня 2021 року [PERSON] звернулася до Хотинської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини за законом, після смерті своєї бабусі [PERSON] , батько якої (син спадкодавиці) [PERSON] помер [INFO] (а.с.80-81). Також, з матеріалів спадкової справи встановлено, що після заведення спадкової справи, позивач [PERSON] 04.06.2024 року звернулася до нотаріуса з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом на житловий будинок в [ADDRESS] , проте у видачі свідоцтва останній було відмовлено, у зв`язку з відсутністю оригіналів правовстановлюючих документів на житловий будинок та недоведеністю родинних відносин зі спадкодавцем у зв`язку з виявленими розбіжностями у написанні анкетних даних спадкодавця в документах, які підтверджують родинні відносини, а саме у свідоцтві про народження батька позивача [PERSON] , його мати записана як « [PERSON] », а в свідоцтві про смерть записана як « [PERSON] », що підтверджується постановою державного нотаріуса від 04.06.2024 року №386/02-14 (а.с.92). Так,\~згідно свідоцтва\~про право\~власності на\~нерухоме майно\~від 02.02.2009\~року,\~яке видано\~на підставі\~рішення виконавчого\~комітету Малинецької\~сільської ради\~Хотинського району\~Чернівецької області\~№7/1/09\~від 27\~січня 2009\~року,\~ [PERSON] належав\~на праві\~власності житловий\~будинок,\~що розташованийза адресою: [ADDRESS] , який складається із: житлового будинку літ.А-1 площею 167,6 кв.м., житлова площа 72,0 кв.м, огорожа 1, замощення І, що підтверджується копією витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно Хотинського комінального районного бюро технічної інвентаризації за №21739384 від 02.02.2009 року (а.с.35-36). З виписки з погосподарської книги №10 (номер об`єкта погосподарського обліку 705) за 2021-2025 роки, виконавчого комітету Клішковецької сільської ради Дністровського району Чернівецької області вбачається, що головою домогосподарства за адресою: [ADDRESS] була [PERSON] , 1949 р.н. (а.с.13). Згідно довідки виконавчого комітету Клішковецької сільської ради Дністровського району Чернівецької області від 19.02.2024 року №174, покійна [PERSON] , [INFO] , згідно погосподарської книги №10, особовий рахунок № [NUMBER] , була зареєстрована та постійно проживала в [ADDRESS] з 1949 року по день смерті [INFO] . На день смерті [PERSON] проживала одна (а.с.12). З копії\~технічного паспорту\~на житловий\~будинок садибного\~типу з\~господарськими будівлями\~та спорудами,\~виготовленого 10.05.2024\~року КП\~«Хотинське бюро\~технічної інвентаризації»\~встановлено,\~що житловий\~будинок з\~належними до\~нього будівлями\~і спорудами,за адресою: [ADDRESS] ,\~складається із:\~житлового будинку літ «А-1», загальною площею 159,80 кв.м., житловою площею 63,70 кв.м.; прибудови літ «а»; підвалу літ «Пд»; мансарда літ «МС»; ганок літ «а-1»; ганок літ «а-2»; ганок літ «а-3»; огорожа №1; замощення І (а.с.15-34). Згідно примітки в технічному паспорті: загальна площа житлового будинку літ.А-1 змінилась з 167,60 кв.м на 159.80 кв.м, житлова площа змінилась з 72,0 кв.м на 63,70 кв.м за рахунок допущення технічної помилки під час первинної інвентаризації. Всі будівлі та споруди побудовані без порушення постанови Кабінету Міністрів України №406 від 07.06.2017 року (не є самочинні) /а.с.33/. Згідно висновку про вартість майна встановлено, що станом на дату оцінки 05 травня 2024 року, житловий будинок за адресою: [ADDRESS] , має ринкову вартість в розмірі 476 700 грн. (а.с.44). Згідно свідоцтва про народження позивача серії [NUMBER] , виданому 28.05.1993 року Малинецькою сільською радою Хотинського району Чернівецької області [PERSON] народилася [INFO] в с.Малинці, Хотинського району Чернівецької області. Батьками є: батько [PERSON] , мати [PERSON] (а.с.82 зворот). Відповідно до свідоцтва про одруження серії [NUMBER] від 27.09.2013 року, встановлено, що 27.09.2013 року зареєстровано шлюб між [PERSON] та [PERSON] , актовий запис №08 від 27.09.2013 року. Прізвище чоловіка та дружини після реєстрації шлюбу « [PERSON] » (а.с.83). Згідно витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію народження, сформованого 14.04.2022 року, [PERSON] , народився [INFO] в с.Малинці, Хотинського району Чернівецької області. В графі «Відомості про матір» вказано « [PERSON] ; національність - українка» (а.с.42-43). Згідно свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 18.12.2017 року [PERSON] , [INFO] , помер [INFO] (а.с.81). З довідки виконавчого комітету Клішковецької сільської ради Малинецького старостинського округу Дністровського району Чернівецької області №410 від 29.05.2024 вбачається, що [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] , є однією і тією ж самою особою, а також матір`ю покійного [PERSON] , [INFO] та бабусею [PERSON] , [INFO] (а.с.14). Допитаний в судовому засіданні свідок [PERSON] , який є чоловіком позивача, підтвердив, що [PERSON] дійсно є онукою [PERSON] . З сім`єю позивачки був знайомий з дитинства, оскільки проживає в с.Малинці, дружили, разом гралися у дворі бабусі позивача в [ADDRESS] . Також судом встановлено, що відповідач [PERSON] , як спадкоємець другої черги після смерті [PERSON] , у 2024 році зверталася до суду з позовом до [PERSON] про зміну черговості спадкування та надання їй права на спадкування разом зі спадкоємцями першої черги. Постановою Чернівецького апеляційного суду від 23.07.2025 року у задоволенні позовних вимог [PERSON] про зміну черговості спадкування відмовлено (справа № 724/1814/24). Постанова набрала законної сили 23.07.2025 року (а.с.105-110). \~ \~ \~ \~Мотиви з яких виходить суд та застосовані норми права Відповідно до ч. 1 ст. 15 ЦК України та ч. 1 ст. 3 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Стаття 16 Цивільного кодексу України визначає способи захисту цивільних прав, одним з яких є визнання відповідного права. Відповідно до положення\~ст.328 ЦК України\~право власності набувається на підставах, не заборонених Законом. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом. Згідно\~ст.41 Конституції України, кожен має право володіти і розпоряджатися своєю власністю, право приватної власності набувається в порядку, визначеному законом і ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності, право приватної власності є непорушним. Зі змісту ст.ст.1216 - 1218 ЦК України вбачається, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини (ч.1ст.1222 ЦК України). Відповідно до ч.ч.1,2 ст.1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу. Відповідно до ст.1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Відповідно до ст.1262 ЦК України у другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері. Внуки, правнуки спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові, бабі, дідові, якби вони були живими на час відкриття спадщини (ч.1ст. 1266 ЦК України). При спадкуванні по прямій низхідній лінії право представлення діє без обмеження ступеня споріднення. Спадкування за правом представлення - це спадкування за законом, яке передбачає появу в певних спадкоємців права на спадкування за умови смерті до відкриття спадщини того з їхніх родичів, хто був би спадкоємцем. Таким чином, його власні спадкоємці ніби представляють у спадкових відносинах особу, яка б одержала права на спадкування, якби була живою на час відкриття спадщини (Постанова ВС КЦС від 14 березня 2019 року у справі №755/15364/17). Перелік осіб (спадкоємців), які мають право на спадкування за правом представлення, встановлений нормами статті 1266 ЦК України, є вичерпним. Відповідно до п. 23 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року №7 «Про практику у справах про спадкування» у разі відмови нотаріуса в оформлені права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження. Згідно п. 7\~постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року №5 «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення»\~суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину, тощо. Відповідно до вимог ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до\~ст.89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. За таких обставин, суд на основі всебічного, повного, об`єктивного та безпосереднього з`ясування фактичних обставин, оцінивши наявні у справі докази за своїм внутрішнім переконанням, з`ясувавши їх достатність і взаємний зв`язок у сукупності, приходить до переконання про обґрунтованість заявлених позовних вимог. На підставі дослідження письмових доказів, які є належними та допустимими, показів свідка, суд прийшов до висновку, що в судовому засіданні знайшов підтвердження юридичний факт того, що позивач [PERSON] є онукою [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] . Відповідно до ч. 1 ст. 15 ЦК України та ч. 1 ст. 3 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Так, згідно статті 392 Цивільного кодексу України, власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також в разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності. Визнання права власності на спадкове майно в судовому порядку є способом захисту, що має застосовуватися, якщо існують перешкоди для оформлення спадкових прав у нотаріальному порядку. Судом встановлено, що позивач [PERSON] , як спадкоємець за законом першої черги за правом представлення згідно положень ст.1266 ЦК України, своєчасно прийняла спадщину після смерті бабусі [PERSON] , звернувшись у встановлений законом строк до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, разом з тим, у позивача існують перешкоди для оформлення спадкових прав у нотаріальному порядку у зв`язку з відсутністю оригіналів правовстановлюючих документів на спадковий будинок, факт законного володіння і розпорядження за життя [PERSON] спірним житловим будинком знайшов своє підтвердження в судовому засіданні вищенаведеними письмовими доказами; а тому суд дійшов до висновку про наявність правових підстав для визнання за [PERSON] в порядку спадкування за законом право власності на спадкове майно після смерті [PERSON] , яке складається з житлового будинку, розташованого за адресою: [ADDRESS] . Доводи представника відповідача з приводу того, що [PERSON] є неналежним відповідачем, оскільки є спадкоємцем другої черги, яка не отримала право на спадкування через наявність спадкоємця першої черги, а отже не є такою, що прийняла спадщину, суд вважає безпідставними. Відповідно до правових висновків Верховного Суду від 22.03.2023 в справі № 554/356/21, від 06.10.2021 в справі № 234/17030/18, від 14 грудня 2023 в справі № 199/1204/21, на які посилається представник відповідача, у справах за позовом спадкоємця, який прийняв спадщину, про встановлення факту родинних відносин із спадкодавцем, а також у справах про визнання права власності у порядку спадкування належним відповідачем є спадкоємець (спадкоємці), який прийняв спадщину, а у випадку їх відсутності, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття, належним відповідачем є відповідний орган місцевого самоврядування. Відповідно до ст.1268 ЦК україни спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Згідно ч.1, ч.2 ст.1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має надати нотаріусу або в сільських населених пунктах уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Особа, яка подала заяву про прийняття спадщини, може відкликати її протягом строку, встановленого для прийняття спадщини (ч.5). Відповідно до ч.1 ст.1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до ч.1 ст.1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. Відповідно до ч.ч.1,2 ст.1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу. Судом встановлено, що спадкоємцем першої черги за законом, після смерті [PERSON] , є її онука [PERSON] , спадкоємцем другої черги - рідна сестра [PERSON] , які у встановлений законом строк звернулися до нотаріальної контори з заявами на прийняття спадщини після смерті [PERSON] , померлої [INFO] , що підтверджується їх заявами наявними в матеріалах спадкової справи (а.с.72 зворот, а.с80 зворот). З матеріалів спадкової справи також встановлено, що [PERSON] , заяву про відмову у прийнятті спадщини після смерті [PERSON] або про відкликання поданої заяви про прийняття спадщини, у строк передбачений ст.1270 ЦК України, до нотаріуса не подавала, а отже вважається такою, що прийняла спадщину після смерті [PERSON] , а тому є належним відповідачем по даній справі, у зв`язку з чим підстави для відмови у задоволенні позовних вимог з підстав на які посилається представник відповідача відсутні. Розподіл судових витрат Відповідно до вимог ст. 141 ЦПК України суд вирішує питання про розподіл судових витрат між сторонами. Судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Позивач при зверненні до суду сплатила судовий збір за дві позовні вимоги в розмірі 5372,60 грн /4767,00+605,60/, що підтверджується квитанціями від 06.06.2024 (а.с.48-49). Оскільки позовні вимоги позивача задоволено повністю, суд вважає, що з відповідача на користь позивача слід стягнути сплачені та документально підтверджені судові витрати, а саме судовий збір в розмірі 5372,60 гривень.

Outcome: approved