Jurisdiction: civil
Date: 2025-11-24 00:00:00

1.Описова частина Короткий зміст позовних вимог та аргументів учасників справи 17 жовтня 2022 року позивач звернувся до суду з позовом до відповідача про поділ житлового будинку з надвірними спорудами та земельної ділянки з припиненням спільної часткової власності. В обґрунтування позовних вимог посилався на те, що він є власником 1/3 частини житлового будинку з відповідною частиною надвірних споруд за адресою [ADDRESS] на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом від 27 грудня 2019 року. Домоволодіння складається з житлового будинку з прибудовами загальною площею 91,1 кв. м. та надвірних споруд. Право власності позивача на 1/3 частину житлового будинку з відповідною частиною надвірних споруд зареєстроване у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності, що підтверджується Витягом з Державного реєстру від 27.12.2019 року № 195206509 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 2000733771101). Також позивач є власником 1/3 частини земельної ділянки площею 587,0 кв.м з кадастровим номером 7110136700:06:026:0008 на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом від 27 грудня 2019 року. Відповідно до витягу з Державного земельного кадастру № НВ-7102530032015 ВІД 06.07.2015 року земельна ділянка площею 0,0587 га розташована на території Черкаської міської ради по [ADDRESS] , цільове призначення - для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд. Власником 2/3 частини житлового будинку з прибудинковими та надвірними спорудами в [ADDRESS] та [ADDRESS] та 2/3 частини земельної ділянки площею 587,0 кв.м з кадастровим номером 7110136700:06:026:0008 - є [PERSON] . Співвласниками не досягнуто згоди про поділ в натурі житлового будинку з надвірними спорудами та земельної ділянки. Просить суд поділити в натурі житловий будинок з надвірними спорудами за адресою [ADDRESS] та земельну ділянку площею 587,0 кв. м з кадастровим номером 7110136700:06:026:0008, припинити право спільної часткової власності. \~ \~ \~ \~06 січня 2023 року відповідач скерував до суду відзив на позовну заяву, в якому просить відмовити у задоволенні позову. В обґрунтування відзиву зазначає, що він неодноразово звертався до відповідача з пропозицією викупити у нього належну частку. Повідомляє, що позивач не проживав у спільному житловому будинку, участі в утриманні та оплаті комунальних послуг також не брав. Жодної письмової пропозиції викупити належну частку відповідачу не надходила. Матеріали позовної заяви таких звернень не містять. Доказів того, що відповідач від виділу майна в натурі шляхом укладення нотаріального договору між співвласниками в досудовому порядку ухилився, позивачем не надано. Не надано також жодних доказів того, що [PERSON] створює перешкоди у користуванні власністю позивача. Передумовою для застосування судового захисту є відсутність іншого шляху для відновлення порушеного права, факт самого порушення права. Позивачем не наведено жодного факту, що відповідач чинить перешкод у користуванні своєю часткою в будинку. Визначальним для виділу частки або поділу будинку, будівель, споруд, іншого нерухомого майна в натурі, який перебуває у спільній частковій власності, є не порядок користування майном, а розмір часток співвласників та технічна можливість виділу частки або поділу будинку відповідно до часток співвласників. Жодних доказів того, що такий житловий будинок можна поділити, позивачем не надано. Заявляючи клопотання про призначення у справі будівельно-технічної експертизи, позивач не зазначив питань, які необхідно поставити експерту, а також хто саме таку експертизу буде оплачувати. Не визначено також експертну установу. Позовні вимоги позивача варіанту користування спірною земельною ділянкою не містять, доказів визначення якогось порядку користування також позивачем до позовної заяви не надано. Варіант встановлення порядку користування земельною ділянкою, який може бути встановлений за висновком судової земельно-технічної експертизи, відповідав би розміру часток кожного із співвласників у спільному майні та був би найбільш наближеним до того порядку, що склався між сторонами - відсутній. Позивач не ставить питання щодо призначення у справі земельно-технічної експертизи. Відтак, неможливо визначити порядку користування земельною ділянкою. Остаточно уточнившись з предметом позову у заяві від 28 серпня 2024 року, позивач просив: 1) поділити житловий будинок з надвірними спорудами по [ADDRESS] між співвласниками та встановити порядок користування земельною ділянкою по першому варіанту висновку проведеної у справі будівельно-технічної та земельно-технічної експертизи; 2) виділити у власність кожній з сторін приміщення житлового будинку та надвірні споруди із встановлення порядку користування ділянкою по першому варіанту висновку проведеної у справі будівельно-технічної та земельно-технічної експертизи, 3) припинити право спільної часткової власності, 3) стягнути з відповідача 10 000 грн. витрат на правничу допомогу та 10052,70 грн. витрат за проведення експертизи. Позивач, представник позивача адвокат Кожем`як М.О. в судовому засіданні позовні вимоги з урахуванням зміни предмету позову підтримали та просили задовольнити. Відповідач, представник відповідача адвокат Мисан В.М. в судовому засіданні просили при вирішенні позову врахувати, що надані у висновку експертизи варіанти передбачають поділ будинку з істотним відхиленням від ідеальної частки без сплати ринкової компенсації, також відповідач наголошував, що кімната клощею 10,8 кв.м має залишатись у користуванні відповідача з урахування фактичного порядку користування будинком, що існує тривалий час. Відповідно до п.3 розділу ХІІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України від 02.06.2016 року №1402-VІІІ «Про судоустрій та статус суддів», районні, міжрайонні, районні у містах, міські, міськрайонні суди продовжують здійснювати свої повноваження до утворення та початку діяльності місцевого окружного суду, юрисдикція якого розповсюджується на відповідну територію. Суд дослідивши матеріали справи, заслухавши учасників, доходить таких висновків. \~ \~ Хід розгляду справи \~ \~ 18 листопада 2022 року відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження. \~ \~ \~ \~16 січня 2023 року задоволено клопотання позивача про призначення у справі будівельно-технічної та земельно-технічної експертизи. 22 травня 2024 року до суду наданий висновок комплексної судової будівельно-технічної та земельно-технічної експертизи. \~ \~ \~ \~ \~14 жовтня 2024 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду. \~ \~ \~ \~22 січня 2025 року задоволено клопотання відповідача про призначення повторної судової будівельну-технічної та земельно-технічної експертизи. \~ \~ \~ \~23 червня 2025 року до суду надане повідмолення про неможливість надання висновку повторної судової експертизи. 2.Мотивувальна частина \~ \~ \~ \~ Фактичні обставини, встановлені судом Судом встановлено, що позивач [PERSON] є власником 1/3 частини житлового будинку з надвірними спорудами за адресою [ADDRESS] на підставі свідоцтва про право на спадищну від 27 грудня 2019 року. Право власності зареєстроване 27.12.2019р. (а.с.9,10, 23-24 т.1). Іншим співвласником 2/3 частини житлового будинку з надвірними спорудами за адресою [ADDRESS] є відповідач [PERSON] на підставі свідоцтва про право на спадищну від 27 грудня 2019 року. Право власності зареєстроване 27.12.2019р. (а.с.42,43 т.1) Позивач є власником 1/3 частини земельної ділянки площею 587 кв.м. з кадастровим номером 7110136700:06:026:0008 та цільовим призначенням для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд на підставі свідоцтва про право на спадщину від 27 грудня 2019 року. Право власності зареєстроване 27.12.2019р. (а.с.11,12 т.1) Відповідач є власником 2/3 частини вказаної земельної ділянки з кадастровим номером 7110136700:06:026:0008 на підставі свідоцтва про право на спадищну від 27 грудня 2019 року. Право власності зареєстроване 27.12.2019р. (а.с. 40, 41 т.1) Між співвласниками не досягнуто згоди щодо поділу домоволодіння та земельної ділянки. Відповідно до технічного паспорту, складено Комунальним підприємством "Черкаське обласне об`єднане бюро технічної інвентаризації" 02 травня 2023 року, домоволодіння по [ADDRESS] складається з житлового будинку літ.А-1 з прибудовами а1, а2, а3, а4 загальною площею 91,1 кв.м, житловою площею 53,0 кв.м та надвірних споруд сарай Б, вбиральня В, гараж Д, навіс Е, погріб Г, ворота з хвірткою № 1, огорожа № 2, водоколонка № 3, огорожа № 4, огорожа № 5, ями зливні № 6, № 7, вимощення І. ( а.с.111-117 т.1). 22 травня 2024 року до суду було направлено висновок експертів Черкаського відділення КНДІСЕ від 16.05.2024 № 898/899/23-23 за результатами проведення комплексної судової будівельно-технічної та земельно-технічної експертизи, відповідно до якого запропоновано варіанти І та ІІ поділу домоволодіння по [ADDRESS] та відповідних варіантів І та ІІ встановлення порядку користування земельною ділянкою. (164 - 182 т.1). Відповідно до Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно 444282694 від 19.09.2025р. складовими домоволодіння по [ADDRESS] (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 2000733771101) є житловий будинок з прибудовами літ.А-І,а,а1, а2, а3,а4 загальною площею 91,1 кв.м, житловою площею 53 кв.м та надвірні споруди: сарай під літ. Б, вбиральня В, погріб Г, гараж Д, навіс літ.Е, огорожа № 1, 2, 4, водоколонка № 3, замощення І . Відповідно до довідки про оціночну вартість від 19 серпня 2025 року, сформованої на сайті Єдиної бази даних звітів про оцінку (https://evaluation.spfu.gov.ua/) оціночна вартість домоволодіння та земельної ділянки по [ADDRESS] складає 3 155 427,93 грн. Застосовані норми права та мотиви, з яких виходить суд Спірні правовідносини регулюються нормами цивільного законодавства. Відповідно до\~ст. 3 ЦПК України\~та\~ст. 15 ЦК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутись до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законами України (ст.4 ЦПК України). Відповідно до\~ст. 13 ЦПК України\~суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього\~Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках Відповідно до ст. 16 Цивільного процесуального\~кодексу України сторони вживають заходів для досудового врегулювання спору за домовленістю між собою або у випадках, коли такі заходи є обов`язковими згідно із законом. Відповідно до положень ст.ст.\~12,\~81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками процесу. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях. Поняття, зміст права власності та його здійснення закріплено у статтях 316, 317, 319 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України), аналіз яких свідчить, що право власності має абсолютний характер, його зміст становлять правомочності власника з володіння, користування і розпорядження належним йому майном. Забезпечуючи всім власникам рівні умови здійснення своїх прав, держава гарантує власнику захист від порушень його права власності з боку будь-яких осіб. За загальним правилом власник самостійно користується, володіє та розпоряджається своїм майном. Володіння та розпорядження об`єктом спільної власності (часткової чи сумісної) має свої особливості. Згідно із статтею 355 ЦК України майно, що є у власності двох або більше осіб (співвласників), належить їм на праві спільної власності (спільне майно), тобто право спільної власності - це право власності кількох суб`єктів на один об`єкт. Відповідно до статті 356 ЦК України власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю. Зі змісту вказаної статті випливає, що право кожного із співвласників пов`язується з часткою у праві спільної власності, і кожен із співвласників є власником не певної частини майна, а всього спільного майна у цілому. Відповідно до частин першої, другої статті 358 ЦК України право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їхньою згодою. Співвласники можуть домовитися про порядок володіння та користування майном, що є їхньою спільною частковою власністю. Частиною третьою статті 358 ЦК України передбачено, що кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності. Питання щодо поділу майна, що є у спільній частковій власності, врегульовано статтею 367 ЦК України, у відповідності до якої майно, що є у спільній частковій власності, може бути поділене в натурі між співвласниками за домовленістю між ними. У разі поділу спільного майна між співвласниками право спільної часткової власності на нього припиняється. За змістом частини третьої статті 14 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» у разі поділу об`єкта нерухомого майна або виділу з нього частки формується нова реєстраційна справа з відкриттям відповідного розділу в Державному реєстрі прав. Системний аналіз положень статей 183, 358, 367, 379, 380, 382 ЦК України дає підстави дійти висновку, що у спорах про поділ (виділ частки) будинку в натурі учасникам спільної часткової власності на будинок може бути виділено відокремлену частину будинку, яка відповідає розміру їх часток у праві власності. Виділ часток (поділ) будинку, що перебуває в спільній частковій власності, є можливим, якщо кожній зі сторін може бути виділено відокремлену частину будинку із самостійним виходом (квартиру) або в разі, коли є технічна можливість переобладнання будинку в ізольовані квартири, які за розміром відповідають розміру часток співвласників у праві власності. Якщо виділ (поділ) технічно можливий, але з відхиленням від розміру ідеальних часток співвласників, з урахуванням конкретних обставин поділ (виділ) може бути проведений зі зміною розмірів ідеальних часток і стягненням грошової компенсації співвласнику, частка якого зменшилася. Вказаний висновок узгоджується з правовою позицією Верховного Суду у постанові від 01 червня 2023 року у справі № 520/21041/18, провадження № 61-7727св22. При цьому слід ураховувати, що після поділу майна, що є у спільній частковій власності (в порядку статтею 367 ЦК України), так і після виділу частки зі спільного нерухомого майна в порядку статті 364 ЦК України (у разі, коли майно належить на праві спільної часткової власності двом співвласникам) право спільної часткової власності припиняється, кожному із співвласників має бути визначена окрема площа, яка повинна бути ізольованою від приміщення іншого (інших) співвласників, мати окремий вихід, окрему систему життєзабезпечення (водопостачання, водовідведення, опалення тощо), тобто складати окремий об`єкт нерухомого майна в розумінні статті 181 ЦК України. Таким чином, суд повинен зазначити в рішенні, яка частка із спірного майна надається відповідачу, тим самим визначивши конкретний окремий об`єкт нерухомого майна, який залишається у власності відповідача. Вказаний висновок узгоджується з правовою позицією Верховного Суду у постанові від 22 серпня 2023 року у справі № 128/2735/20 (провадження № 61-7536св23). Відповідно до висновків Великої Палати Верховного Суду у постанові від 23 квітня 2025 року у справі cправа № 357/3145/20 (провадження № 14-36цс25) поділ нерухомого майна, що перебуває у спільній частковій власності, є можливим, якщо кожній зі сторін буде виділено нерухоме майно, яке за розміром відповідає розміру часток співвласників у праві власності. Якщо поділ технічно можливий, але з відхиленням від розміру ідеальних часток співвласників, то з урахуванням конкретних обставин поділ (виділ) може бути проведений зі зміною ідеальних часток і присудженням грошової компенсації співвласнику, частка якого зменшилась. Оскільки учасники спільної часткової власності мають рівні права стосовно спільного майна пропорційно своїй частці в ньому, суд, здійснюючи поділ майна в натурі (виділ частки), повинен передати співвласнику частки жилого будинку та нежилих будівель, яка відповідає розміру й вартості його частки, якщо це можливо без завдання неспівмірної шкоди господарському призначенню будівлі. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (частина четверта статті 263 ЦПК України). Судом встановлено, що технічна можливість поділу будинку підтверджена висновком експертів Черкаського відділення КНДІСЕ від 16.05.2024 № 898/899/23-23 за результатами проведення комплексної судової будівельно-технічної та земельно-технічної експертизи, відповідно до якого запропоновані варіанти І та ІІ поділу домоволодіння по [ADDRESS] , відповідно до яких запропоновані варіанти І та ІІ встановлення порядку користування земельною ділянкою. При вирішенні\~позову суд\~враховує,\~що \~належний сторонам\~на праві\~спільної часткової\~власності житловий\~будинок згідно\~відомостей державної\~реєстрації та\~технічного паспорту\~має загальну\~площу 91,1\~кв.м. Позивач є власником 1/3 частини житлового будинку, отже розмір загальної площі, пропорційний ідеальній частці позивача складає 30,4 кв.м (91,1/3). Відповідач є власником 2/3 частини житлового будинку, відповідно розмір загальної площі, пропорційний його ідеальної частки складає 60,6 кв.м (91,1/3*2). Належна сторонам на праві спільної часткової власності земельна ділянка з кадастровим\~номером 7110136700:6:026:0008\~має площу\~587\~кв.м.Позивач є власником 1/3 частини земельної ділянки, отже площа ділянки, пропорційна ідеальній частці позивача складає 195,6 (587/3). Відповідач є власником 2/3 частини житлового будинку, отже площа ділянки, пропорційна ідеальній частці відповідача складає 390,4 кв.м (587/*2). У вказаному висновку експертів варіанти поділу житлового будинку запроповановані з відступом від ідеальних часток співвласників, а варіанти встановлення порядку користування земельною ділянкою запропоновані без відступу від ідеальних часток, в зв`язку з чим розміри компенсації визначаються у вигляді різниці у залишковій вартості будівель і споруд, які пропонуються співвласникам, з урахуванням їх фізичного зносу та індексу зміни вартості будівельних робіт. З даного питання роз`яснення судовим експертом надані також в судовому засіданні. У висновку експерта загальна залишкова вартість домоволодіння [ADDRESS] визначена в сумі 240 786 грн, виходячи із складових домоволодіння у таблицях 4 та 5 експертного висновку від 16.05.2024 № 898/899/23-23, зазначених у технічному паспорті від 02 травня 2023 року. Разом з тим, перелік складових домоволодіння згідно з технічним паспортом від 02 травня 2023 року не є тотожним переліку складових домоволодіння згідно даних Державного реєстру речових прав на нерухоме майно (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 2000733771101) Зокрема, у складі домовлодіння за даними державної реєстрації\~(реєстраційний\~номер об`єкта\~нерухомого майна\~ 2000733771101)\~відсутні\~ такі\~складові,\~як ями\~зливні №№\~6,7,\~ганки,\~огорожа №\~5,\~також до\~матеріалів справи\~не долучені\~будь-які\~документи щодо\~підстав та\~часу здійснення\~будівництва вказаних\~надвірних споруд,\~тому залишкову вартість вказаних споруд, наведену у таблицях 4 та 5 експертного висновку від 16.05.2024 № 898/899/23-23 (ганок - 440 грн., ганок - 290 грн, огорожа № 5 - 2490 грн, яма зливна № 6 - 8533 грн, яма зливна № 7 - 8533 грн) на загальну суму 20 286 грн. суд не враховує при поділі домоволодіння, оскільки особа набуває права власності на нерухоме майно після його державної реєстрації. Особи, які здійснили будівництво вказаних споруд, вправі його легалізувати шляхом державної реєстрації у встановлений законом спосіб у позасудовому порядку. Таким чином, загальна залишкова вартість домоволодіння [ADDRESS] на момент постановлення рішення, виходячи з даних таблиць 4,5 експертного висновку та з урахуванням складових за даними державної реєстрації (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 2000733771101) суд вважає підтвердженою на суму 220 500 грн. (240 786 грн. - 20 286грн.). Вказана сума згідно таблиць 4,5 експертного висновку складається із залишкової вартості житлового будинку літ.А (86 015 грн), житлових прибудов а1 (43 707 грн), а2 (4 245 грн), а3 (38 155 грн.), а4 (2 255 грн) загальною площею 91,1 кв.м на загальну суму 174 377 грн, а також залишкової вартості надвірних споруд погріб Г (5650 грн), сарай Б (8934 грн), вбиральня В (2721 грн), гараж Д (14547 грн), навіс Е (6045 грн), вимощення І (1855 грн), ворота з хвірткою № 1 (1095 грн), огорожа № 2 (1270 грн), водоколонка № 3 (1227 грн), огорожа № 4 (2779 грн) на загальну суму 46 123 грн (220500 = 174377 + 46123). Оскільки висновком судової експертизи підтверджено можливість поділу належних сторонам на праві спільної часткової власності домоволодіння та земельної ділянки та співвласники не дійшли згоди щодо укладення договору про поділ спільного майна, що без законних підстав обмежує право позивача у реалізації права на виділ частини спільного майна в натурі відповідно до ст. 364 ЦК України, тому позивач обгрунтовано звернувся до суду з позовом про поділ допомоволодіння та земельної ділянки. Враховуючи викладене, суд доходить висновку, що позов підлягає до задоволення в частині поділу між сторонами спірного домоволодіння по [ADDRESS] по ІІ варіанту висновку експертів Черкаського відділення КНДІСЕ від 16.05.2024 №898/899/23-23. Відповідно до зазначеного варіанту у власність позивача належить виділити приміщення житлового будинку з прибудовами літ.А, а1, а2: літ.1-1 площею 5,0 м.кв. залишковою вартістю 8848 грн. літ.1-2 площею 10,8 м.кв. залишковою вартістю 19 110 грн. літ.1-3 площею 5,9 м.кв. залишковою вартістю 11 056 грн. літ.1-6 площею 8,9 м.кв. залишковою вартістю 15 749 грн. літ.1-7 (ІІ) площею 2,7 кв.м залишковою вартістю 4245 грн. всього: 33,3 кв.м. залишковою вартістю 59 008,00 грн. Також позивачу належить виділити у власність такі надвірні споруди: навіс Е залишковою вартістю 6 045 грн., погріб Г залишковою вартістю 5 650 грн., огорожа № 1 (ворота з хвірткою) залишковою вартістю 1 095 грн., огорожа № 2 (11,1 м/п або 65%) залишковою вартістю 870 грн., водоколонка № 3 (50%)залишковою вартістю 613 грн., замощення І залишковою вартістю 1 855 грн. Всього: 16 128,00 грн. Разом по домоволодінню 75 136,00 грн., що є більшою від 1/3 частини залишковою вартості домоволодіння 73 500,00 грн. (220 500/3) на 1636,00 грн (75136,00 - 73500,00). Відповідачу належить виділити приміщення житлового будинку з прибудовами літ.А, а3, а4: 1-4 площею 3,7 кв.м, інвентарною вартістю 6 934 грн. 1-5 площею 9,7 кв.м. інвентарною вартістю 18 177 грн. 2-1 площею 7,3 кв.м, інвентарною вартістю 17 854 грн. 2-2 площею 8,3 кв.м, інвентарною вартістю 20 301 грн. 2-3 площею 10,6 кв.м, інвентарною вартістю 19 864 грн. 2-4 площею 16,0 кв.м, інвентарною вартістю 29 984 грн. 2-5 (прибудова а4) площею 2.2 кв.м. інвентарною вартістю 2 255 грн. Всього: 57,8 кв.м. інвентарною вартістю 115369,00 грн. \~ \~ \~ \~Надвірні споруди сарай Б інвентарною вартістю 8 934 грн. вбиральня В інвентарною вартістю 2 721 грн. гараж Д інвентарною вартістю 14 547 грн. огорожа № 2 (5,1 м/п або 35% ) інвентарною вартістю 400 грн. огорожа № 4 інвентарною вартістю 2 779 грн. водоколонка № 3 (50%) інвентарною вартістю 613 грн. \~ \~ \~ \~Разом по\~ надвірним\~будівлям і\~спорудам 29\~994грн. Разом по домоволодінню 145 364 грн., що є меншим від 2/3 частини інвентарної вартості домоволодіння 147 000,00 грн. (220 500 /3*2) на 1636,00 грн (147 000,00 грн. - 145 363,00 грн.). Враховуючи викладене, позивач має відшкодувати відповідачу різницю у інвентарній вартості за будівлі і споруди, які пропонуються співвласникам, з урахуванням їх фізичного зносу в розмірі 1636,00 грн. Для забезпечення окремого користування житловими приміщеннями, які виділяються співвласникам у житловому будинку з прибудовою а1 необхідно провести наступні роботи за дозволом органу місцевого самоврядування, розробленої та затвердженої в установленому порядку проектної документації, дозволу на виконання будівельних робіт, наданого органами архітектурно-будівельного контролю : 1)демонтувати дверний блок та замурувати проріз між приміщеннями 1-1 та 1-4; 2)демонтувати дверний блок та замурувати проріз мід приміщеннями 1-3 та 1-4; 3) влаштувати дверний проріз та встановити міжкімнатний дверний блок між приміщеннями 1-3 та 1-2. Розмір витрат на проведення вказаних робіт у висновку експертом не наведено, тому суд зазначає, що витрати за проведення вказаних робіт мають нести сторони у частках, пропорційних ідеальним часткам у праві власності. \~ \~ \~ \~При цьому суд виходить з того, що варіант І поділу домоволодіння, запропонований у експертному висновку, не може бути визнаний прийнятним для врегулювання спірних правовідносин, оскільки передбачає поділ домоволодіння з більшим відступом від ідеальних часток співвласників за площею житлового будинку, що призведе до обмеження відповідача у праві власності без законних підстав. Доводи відповідача про необхідність обчислення розміру компенсації за відхилення від ідеальної частки у праві власності на будинок, виходячи з ринкової вартості домоволодіння, суд вважає такими, що не обгрунтовують заперечення проти позову. Оскільки в дійсну (ринкову) вартість будинковолоніння входить вартість земельної ділянки і варіант ІІ поділу домоволодіння та земельної ділянки запропонований без відступу від ідеальних часток у праві власності на земельну ділянку, тому суд вважає обгрунтованим визначення експертом у висновку від 16.05.2024р. № 898/899/23-23 розміру компенсації у вигляді різниці у залишковій вартості будівель і споруд, з урахуванням їх фізичного зносу. Суд такиж враховує, що відповідачем не надано об`єктивних та переконливих доказів на спростування вказаного висновку експерта, хоча в ході розгляду справи суд сприяв відповідачу у наданні доказів на доведення своєї позиції. Так, судом за клопотанням відповідача була призначена повторна судова експертиза, проте повторна експертиза не була проведена у зв`язку з нездійсненням відповідачем оплати за її проведення. \~ \~ \~ \~Стосовно доводів відповідача про те, що позивач жодного дня не проживав у житловому будинку та не брав участі в його утриманні, також наполягання на залишенні у користуванні відповідача тих приміщень, які на даний час перебувають у його фактичному користуванні, суд наголошує, що визначальним для виділу частки або поділу будинку, будівель, споруд, іншого нерухомого майна в натурі, який перебуває у спільній частковій власності, є не порядок користування майном, а розмір часток співвласників та технічна можливість виділу частки або поділу будинку відповідно до часток співвласників. \~ \~ \~ \~Позовні вимоги про поділ земельної ділянки підлягають до задоволення в частині встановлення порядку користування земельною ділянкою по ІІ варіанту висновку експертів № 898/899/23-23 від 16.05.2024 р., який відповідає ІІ варіанту поділу домоволодіння щодо розташування приміщень житлового будинку, надвірних споруд, доступу до них з вулиці та виділених кожній із сторін частин земельної ділянки. Відповідно до ч.ч.1,2 ст.141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: 1) у разі задоволення позову - на відповідача; 2) у разі відмови в позові - на позивача; 3) у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. При подачі позову про визнання права власності на приміщення будинку та надвірні споруди, що відповідають 1/3 частці у праві власності на домоволодіння залишковою вартістю 220 500 грн. та встановлення порядку користування земельною ділянкою підлягав оплаті судовий збір за ставками для позовів немайнового характеру та майнового характеру у 2022 році: відповідно 992,40 грн. (2481*0,4) та 1%*(220 500/3) але не менше 992,40 грн. (2481*0,4) тобто 992,40 грн. + 992,40 грн. = 1984,80 грн. Позивач був звільнений від сплати судового збору 1984,80 грн. на підставі п. 9 частини 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» як особа з інвалідністю ІІ групи, встановленою 25.07.2022р. безтерміново (посвідчення № 047621 від 25.07.2022р.) (а.с.13 т.1), тому оплату судового збору суд покладає на відповідача в дохід держви у сумі 1984,80 грн. пропорційно до задоволеної частини позовних вимог. Відповідно до ч.1,2 ст.134 ЦПК України разом з першою заявою по суті спору кожна сторона подає до суду попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які вона понесла і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи. У разі неподання стороною попереднього розрахунку суми судових витрат суд може відмовити їй у відшкодуванні відповідних судових витрат, за винятком суми сплаченого нею судового збору. Враховуючи, що у позовній заяві позивачем не подавався попередній розрахунок суми судових витрат на правничу допомогу, в ході розгляду справи правнича допомога надавалась ожній із сторін та за результатом розгляду справи відповідні витрати за законом покладаються на кожну із сторін пропорційно задоволеної частини вимог та частини вимог, у задоволенні яких відмовлено, суд доходить до висновку про відсутність підстав для покладання на відповідача обов`язку відшкодувати позивачу витрати на правничу допомогу. Також позивачем понесені витрати по оплаті за експертизу, які підтверджені документально, тому вимоги позивача про відшкодування йому 10052,70 грн. витрат за проведення експертизи підлягають до задоволення, оскільки є пропорційними до задоволеної частини позовних вимог. Ураховуючи обов`язок позивача відшкодувати відповідачу різницю у залишковій вартості за будівлі і споруди в розмірі 1636,00 грн., а також право позивача на відшкодування судових витрат за рахунок відповідача на суму 10052,70 грн., відповідно до ст. 265 ЦПК України суд проводить зустрічне зарахування таких сум та стягує різницю між ними на користь сторони, якій присуджено більшу грошову суму, як передбачено ст. 265 ЦПК України. Таким чином, до стягнення з відповідача на користь позивача підлягає 10052,71 грн. - 1636,00 грн. = 8416,71 грн. \~ \~ \~ \~

Outcome: approved