Jurisdiction: civil
Date: 2025-11-30 00:00:00

[PERSON] звернулася до Нововодолазького районного суду Харківської області із позовною заявою до МІЖРЕГІОНАЛЬНОГО ЦЕНТРУ ГУМАНІТАРНОГО РОЗМІНУВАННЯ ТА ШВИДКОГО РЕАГУВАННЯ ДСНС УКРАЇНИ про скасування дисциплінарного стягнення, про визнання частини наказу незаконним, усунення дискримінації та про стягнення грошових коштів. В обґрунтування позовних вимог зазначено наступне. Позивач займає посаду начальника квартирно-експлуатаційного відділення МІЖРЕГІОНАЛЬНОГО ЦЕНТРУ ГУМАНІТАРНОГО РОЗМІНУВАННЯ ТА ШВИДКОГО РЕАГУВАННЯ ДЕРЖАВНОЇ СЛУЖБИ УКРАЇНИ З НАДЗВИЧАЙНИХ СИТУАЦІЙ з 21 березня 2016 року. З 2019 року також виконує обов`язки секретаря житлової комісії. 24 листопада 2020 \~ \~ \~ \~року її викликав до кабінету заступник начальника МІЖРЕГІОНАЛЬНОГО ЦЕНТРУ З МАТЕРІАЛЬНО-ТЕХНІЧНОГО ЗАБЕЗПЕЧЕННЯ Мельник М. В., де в ультимативній формі вимагав від неї підготувати та надати довідку щодо незабезпечення житлом [PERSON] , саме довідку про відсутність у [PERSON] відомчого житла, яке перебуває у віданні МІЖРЕГІОНАЛЬНОГО ЦЕНТРУ, без можливості надання альтернативної інформації. Вона в усній формі зазначила, що немає підстав надавати [PERSON] довідку про незабезпечення його житлом (довідки щодо наявності житла за попереднім місцем служби (проживання), оскільки під час проходження ним служби у МІЖРЕГІОНАЛЬНОМУ ЦЕНТРІ він та члени його родини були забезпечені житлом (квартирою). В подальшому [PERSON] розірвав шлюб, перевівся до іншого місця служби, і хоча він особисто знявся з реєстрації, проте надане житло (квартиру) за актом приймання-передачі не повернув, оскільки там залишились проживати та зареєстровані колишня дружина [PERSON] з дитиною. Не зважаючи на зауваження [PERSON] , [PERSON] викликав начальника юридичної групи [PERSON] , від якої вимагав надати правові роз`яснення з приводу відмови позивача підготувати та надати довідку щодо незабезпечення житлом [PERSON] . Роз`яснення [PERSON] стосувались питання реєстрації та зняття з реєстрації особи та жодним чином не роз`яснили їй та [PERSON] питання щодо надання довідки без особистої заяви особи або відповідного запиту, та без повернення раніше наданого житла. Невдоволений її законною відмовою підготувати та надати довідку, [PERSON] зобов`язав позивача надати письмові пояснення на ім`я начальника МІЖРЕГІОНАЛЬНОГО ЦЕНТРУ, на що позивач написала пояснювальну. Також, 24 листопада 2020 року вона усно доповіла ситуацію начальнику МІЖРЕГІОНАЛЬНОГО ЦЕНТРУ, який погодився з її позицією щодо підготовки довідки виключно на підставі особистої заяви [PERSON] чи відповідного запиту. 01 грудня 2020 року пунктом 2 параграфу 3 Наказу начальника МІЖРЕГІОНАЛЬНОГО ЦЕНТРУ № 145 по особовому складу з кадрових питань, їй було оголошено догану за порушення трудової дисципліни. Із зазначеним дисциплінарним стягненням вона не згодна, та вважає наказ № 145 від 01 грудня 2020 року (в частині накладення на неї дисциплінарного стягнення) незаконним та не обґрунтованим з наступних підстав. Довідка, яку вимагав підготувати [PERSON] , передбачена Положенням про порядок забезпечення житловими приміщеннями осіб рядового і начальницького складу та працівників органів і підрозділів цивільного захисту МНС України, затвердженого Наказом Міністерства України з питань надзвичайних ситуацій та у справах захисту населення від наслідків Чорнобильської катастрофи № 38 від 05 лютого 1999 року (із змінами та доповненнями), та у відповідності до додатку 6 містить персональні дані особи, зокрема, прізвище, ім`я та по-батькові особи та адреси його проживання, а тому надати таку довідку без заяви, запиту або іншого звернення самої особи є порушенням положень чинного Закону України «Про захист персональних даних». Аналогічні роз`яснення позивач отримала у телефонному режимі у Департаменті ресурсного забезпечення ДСНС України (перед яким квартирно-експлуатаційне відділення Міжрегіонального центру звітує щодо житлових питань). За таких обставин вимога [PERSON] надати довідку про відсутність житлової площі у [PERSON] є незаконною і неправомірною, прямо порушує положення Закону України «Про запобігання корупції», оскільки він вимагав надати завідомо неправдиві відомості щодо іншої особи, тобто вчинити дії всупереч закону на користь приватних інтересів третіх осіб. У переліку документів, що додаються працівником (особою рядового або начальницького складу ДСНС України) до рапорту про взяття на квартирний облік (підпункт 9 пункту 2.6. Положення № 38), а саме, довідка (оригінал) щодо наявності житла за попереднім місцем служби (проживання), яка підтверджує здачу житлової площі (повність або частково) або її приватизацію чи залишення повнолітнім членам сім`ї. У квартирно-експлуатаційного відділення МІЖРЕГІОНАЛЬНОГО ЦЕНТРУ відсутні відомості про здачу [PERSON] отриманої житлової площі, тому і видати довідку про те, що ним було повністю або частково здана отримана житлова площа неможливо. \~ \~ \~ \~ Крім того, житлову площу, яка надавалась у користування [PERSON] та членам його родини на даний час займає його колишня дружина та дитина, що не є повнолітнім членом сім`ї [PERSON] тому і надати відомості про те, що квартира залишена повнолітнім членам сім`ї, також неможливо. Роз`яснення начальника юридичної служби [PERSON] не стосуються спірного питання та не містять посилання на положення чинного законодавства, якими передбачено обов`язок позивача надати довідку саме такого змісту і саме [PERSON] , оскільки пункт 3.2. Положення № 38 пов`язує надання особам рядового та начальницького складу МНС України зазначеної довідки виключно із здачею житлової площі, яку вони займали, а пункт 2.6. передбачає наявність письмового зобов`язання від повнолітніх членів сім`ї здати житлові приміщення, які вони займають. У відповідності до положень пункту 1.3. Положення квартирно-експлуатаційного відділення Міжрегіонального центру визначено, що відділення у своїй діяльності керується Конституцією України, законами України, постановами Кабінету міністрів України, наказами (дорученнями, розпорядженнями) начальника Міжрегіонального центру, статутом Міжрегіонального центру, а також цим положенням. У відповідності до положень пункту 1.2. Положення, відділення підпорядковується начальнику Міжрегіонального центру та (куратору) заступнику начальника Міжрегіонального центру. У відповідності до цих пунктів не передбачено, що квартирно-експлуатаційне відділення керується у своїй діяльності наказами (дорученнями, розпорядженнями) заступника начальника Міжрегіонального центру з матеріально-технічного забезпечення, оскільки він визначений лише як куратор відділення. Посадовою інструкцією заступника начальника центру з матеріально-технічного забезпечення Міжрегіонального центру не передбачені будь-які повноваження щодо житлового фонду підрозділу МНС України, оскільки у відповідності до положень пункту 2.2., 2.9., 3.3 Положення № 38 усі повноваження щодо постановки на квартирній облік та надання у користування житлових приміщень відносяться до виключної компетенції житлової комісій відповідного підрозділу. [PERSON] до складу житлової комісії не входить, а тому відсутні правові підстави для підготовки довідки на ім`я [PERSON] та передачі її [PERSON] , у зв`язку з відсутністю повноважень останнього у сфері постановки на квартирний облік, надання житлової площі та зняття з квартирного обліку, Після застосування дисциплінарного стягнення позивач звернулась за правовою допомогою до адвоката. Після отримання адвокатського запиту у її інтересах, 08 лютого 2021 року, її робоче місце перемістили з приміщення кабінету другого поверху адміністративної будівлі у приміщення кабінету третього поверху, де проводяться тренування службових собак, у приміщення (із значно гіршими умовами роботи) яке до цього використовувалося як комора для зберігання майна. Позивач вбачає у цьому дискримінацію, яка полягає у обмеженні її прав на здорові та безпечні умови праці, оскільки робоче місце у кабінеті на третьому поверху є непридатнім для роботи: у приміщеній не зроблений ремонт, стіни та стеля у плісняві, приміщення використовується як склад. Такі дії керівництва МІЖРЕГІОНАЛЬНОГО ЦЕНТРУ порушують її трудові права є незаконними, тому вона вимагає поновлення своїх прав на здорові та безпечні умови праці. На її звернення щодо скасування накладеного на неї дисциплінарного стягнення їй повідомили, що у МІЖРЕГІОНАЛЬНОМУ ЦЕНТРІ відсутня комісія по трудових спорах, хоча проводили службову перевірку, і було рекомендовано звернутись до неї після її створення, із жодним посиланням на строки в які можливо таке оскарження. Також, у зв`язку із накладення дисциплінарного стягнення її було позбавлено надбавок та премій, зокрема у грудні 2020 року вона недоотримала 3200 гривень (до виплати). Таким чином, її дохід зменшився на 3000 гривень щомісяця, що становить 9000 гривень (за грудень 2020 року, січень та лютий 2021 року). Окрім того, після накладення на неї дисциплінарного стягнення та її намагань оскаржити зазначене, керівництво МІЖРЕГІОНАЛЬНОГО ЦЕНТРУ неодноразово обговорювало її у негативному аспекті на загальних нарадах, здійснювали психологічний тиск, що призвело до погіршення її здоров`я та до необхідності у лікарняному. Негативні наслідки для здоров`я полягали у проблемах із серцево-судинною системою та неврологією оскільки порушення її прав призвело до моральних страждань, змусило її докладати додаткових зусиль для організації свого життя. Моральну шкоду вона оцінює у 30000 гривень, що на її думку є адекватним та співмірним відшкодуванням. Просила визнати незаконним та скасувати Наказ начальника МІЖРЕГІОНАЛЬНОГО ЦЕНТРУ ГУМАНІТАРНОГО РОЗМІНУВАННЯ ТА ШВИДКОГО РЕАГУВАННЯ ДСНС УКРАЇНИ № 145 від 01 грудня 2020 року по особовому складу з кадрових питань в частині накладення на [PERSON] дисциплінарного стягнення - догани (пункт 2 параграфу 3 наказу); зобов`язати відповідача усунути дискримінацію у сфері праці, повернувши позивачу робоче місце; стягнути з відповідача недоотриману заробітну плату, надбавки та премії у сумі 9000, з розрахунку 3000 грн щомісячно, відшкодування моральної шкоди у сумі 30000 грн та судові витрати. Представник відповідача начальник МІЖРЕГІОНАЛЬНОГО ЦЕНТРУ ГУМАНІТАРНОГО РОЗМІНУВАННЯ ТА ШВИДКОГО РЕАГУВАННЯ ДСНС УКРАЇНИ В. Лаврик через канцелярію суду 17 травня 2021 року за вхідним № 2150/21-вх. надав відзив а позовну заяву по справі, де вказав наступне. Вимоги позивача, викладені в позовній заяві, відповідачем не визнаються повністю з наступних причин. Відповідно до протоколу житлової комісії від 18 червня 2004 року №10 [PERSON] та членам його сім`ї (дружина і дочка) було надано двокімнатну квартиру за адресою: [ADDRESS] . 22 грудня 2009 року [PERSON] було виключено зі списків особового складу НАВЧАЛЬНОГО ЦЕНТРУ ОПЕРАТИВНО-РЯТУВАЛЬНОЇ СЛУЖБИ ЦИВІЛЬНОГО ЗАХИСТУ (попередня назва МІЖРЕГІОНАЛЬНОГО ЦЕНТРУ) та переведено для проходження служби до Одеської області. Листом ВАТУТІНСЬКОЇ СІЛЬСЬКОЇ РАДИ було повідомлено, що 08 серпня 2017 року [PERSON] було знято з реєстрації місця проживання. Відповідно до п. 1.1. розділу 1 «Положення про порядок забезпечення житловими приміщеннями осіб рядового і начальницького складу та працівників органів і підрозділів цивільного захисту МНС України», затвердженого наказом Міністерства України з питань надзвичайних ситуацій та у справах захисту населення від наслідків Чорнобильської катастрофи від 05 лютого 1999 N 38 особи рядового і начальницького складу служби цивільного захисту забезпечуються житлом за рахунок державних фондів. Відповідно п. 2.6. Порядку № 38 за новим місцем служби подається рапорт про взяття на квартирний облік, до якого додається і довідка (оригінал) щодо наявності житла за попереднім місцем служби. Інформація, яка мала б міститися у довідці, яку [PERSON] повинна була підготувати [PERSON] , не містить персональних даних, а становить публічну інформацію, оскільки інформація про надання житла [PERSON] , про його переведення на службу до Одеської області та зняття з реєстрації є інформацією, яка була отримана та створена в процесі виконання Міжрегіональним центром владних повноважень, то така інформація є публічною. Також не є конфіденційною у даному випадку адреса місця проживання, яка мала б міститися у довідці, оскільки, не є адресою місця проживання [PERSON] , який переїхав служити та проживати до іншої адміністративно-територіальної одиниці, та якого було у 2017 році знято з реєстрації місця проживання. Відповідно така адреса не є інформацією, за якою можна ідентифікувати [PERSON] . Таким чином, [PERSON] мала право надати довідку з інформацією про прізвище, ім`я та по батькові і адресу попереднього місця проживання [PERSON] . [PERSON] , так як така інформація не є інформацією з обмеженим доступом. враховуючи те, що [PERSON] після переведення до іншого місця проходження служби переїхав проживати до іншої місцевості та у 2017 році був знятий з реєстрації, тобто фактично звільнив житлову площу. Твердження позивача щодо відсутності відомостей про здачу [PERSON] житлової площі є неправдивим, оскільки останній в наданому військовою частиною житлі не проживає. Здавати житло за актом приймання-передачі ні ЖК Української PCP, ні ЦК України, ні договором найму, не передбачено. Щодо надання довідки саме [PERSON] , то відповідно до посадової інструкції останнього, заступник начальника центру з матеріально-технічного забезпечення зобов`язаний: п. 2.2. контролювати стан службової діяльності, дисципліни та законності у квартирно-експлуатаційному відділенні; п. 2.4. керувати діяльністю підпорядкованих йому відділам. Відповідно до п. 7.3. Положення про квартирно-експлуатаційне відділення, начальник квартирно-експлуатаційного відділення підпорядковується заступнику начальника центру з матеріально технічного забезпечення. \~ \~ \~ \~ Таким чином, коли [PERSON] наказав [PERSON] підготувати довідку (саме підготувати, а не видати), то вона повинна була її підготувати. При обранні виду стягнення, було враховано ступінь тяжкості вчиненого проступку та обрано вид стягнення у вигляді догани, яке за своєю суттю має попереджувальний чи навіть виховний характер і не спричиняє особливих обмежень. Також зазначив, що в результаті організаційно-штатних заходів у 2020 році було створено нові відділи (відділ контролю якості розмінування; відділ сертифікації та гарантії якості), напрямок яких є основним у діяльності Міжрегіонального центру, і, відповідно, виникла необхідність розміщення цих відділів на першому поверсі основної адміністративної будівлі Міжрегіонального центру. У зв`язку з чим керівництво Міжрегіонального центру тимчасово перемістило деякі підрозділи в тому числі: навчально-методичний відділ з першого на другий поверх, квартирно-експлуатаційне відділення - з другого на третій. На третьому поверсі адміністративної будівлі знаходиться тимчасово не тільки відділення обслуговування (попередня назва - квартирно-експлуатаційне відділення), а й відділ моніторингу та обліку інформації з протимінної діяльності, завідувачі та начальники складів, кімната психологічної розгрузки, ніякі тренування службових собак там не проводяться. Відповідно до акта про здійснення перевірки санітарно-гігієнічних умов робочого місця відділення обслуговування комісією Міжрегіонального центру не було встановлено значних недоліків щодо умов праці [PERSON] , плісняви на стінах та стелі виявлено не було, кабінет площею 16 кв.м., облаштований столами, стільцями, шафою для документів, комп`ютерами та принтером, наявне достатнє освітлення (штучне та природне), проводиться вологе прибирання приміщення, але є потреба у встановленні кватирки або у заміні вікна для належного провітрювання, і є потреба у поточному ремонті (саме поточному, а не капітальному), тобто умови праці є здоровими та безпечними, а вимога [PERSON] щодо дискримінації - безпідставна та необгрунтована. За результатами службового розслідування, проведеного 07 грудня 2020 року на підставі заяви [PERSON] та з метою встановлення доцільності притягнення її до дисциплінарної відповідальності, комісія дійшла висновку, що відповідно до ст. 221 КЗпП трудові спори розглядаються комісіями по трудових спорах, а, враховуючи те, що в МІЖРЕГІОНАЛЬНОМУ ЦЕНТРІ не створена така комісія, оскільки не було подібних прецедентів, то у наказі про результати службового розслідування міститься вказівка про організацію збору трудового колективу, на яких відповідно до ст. 223 КЗпП обирається комісія по трудових спорах, але після закінчення карантину. Щодо стягнення грошових коштів зазначив, що враховуючи отриману [PERSON] у грудні 2020 року догану та відпрацьовані у січні - 0 днів; у лютому - 2 дні, наказом МІЖРЕГІОНАЛЬНОГО ЦЕНТРУ від 22 грудня 2020 року №193 [PERSON] щомісячну премію за грудень 2020 року було зменшено на 30 % і нараховано 70 % відповідно до витягу із наказу МІЖРЕГІОНАЛЬНОГО ЦЕНТРУ від 25 січня 2021 року № 26 працівнику [PERSON] за січень 2021 року процент щомісячної премії не встановлено; відповідно до витягу із наказу Міжрегіонального центру від 23 лютого 2021 року № 82 працівнику [PERSON] встановлено щомісячну премію за лютий 2021 року у розмірі 35 % від нарахованої заробітної плати. Щодо надбавок, то відповідно до витягу із наказу про встановлення посадових окладів, надбавок та доплат від 17 січня 2020 року № 31 працівнику [PERSON] було встановлено надбавку у розмірі 50 % від посадового окладу, а посадовий оклад 3826,00 грн. У вересні 2020 року наказом НАВЧАЛЬНОГО ЦЕНТРУ посадовий оклад [PERSON] встановлено у розмірі 4050,00 грн., а розмір надбавок не змінився. З 01 січня 2021 року працівнику [PERSON] встановлено посадовий оклад у розмірі 4859,00 грн., а надбавку у розмірі 50% від посадового окладу. У березні 2021 року у зв`язку зі зміною назви структурного підрозділу [PERSON] було переведено на посаду начальника відділення обслуговування, і встановлено посадовий оклад у розмірі 4859,00 грн та надбавку у розмірі 50% від посадового окладу. Отже, процент премії [PERSON] залежав у грудні 2020 року від дисциплінарного стягнення, у січні-лютому 2021 року - від пропорційно відпрацьованого часу, тобто процент був зменшений правомірно, а надбавок працівника [PERSON] не позбавлено, що підтверджується витягами із наказів, тому вимоги щодо стягнення недоотриманої заробітної плати, надбавок та премій є не обґрунтованими та недоведеними. Твердження [PERSON] щодо обговорення її у негативному аспекті, на загальних нарадах та здійснення керівництвом психологічного тиску є також не доведеним. Ураховуючи, що відшкодування заподіяної шкоди можна покласти лише на особу, діяння якої є причиною цієї шкоди, а причинно-наслідковий зв`язок між діями керівництва МІЖРЕГІОНАЛЬНОГО ЦЕНТРУ та погіршенням здоров`я [PERSON] і необхідність у лікарняних, тобто негативні наслідки для здоров`я, не доведений, то такі вимоги є також необгрунтованими і не підлягають задоволенню. Просив відмовити в задоволенні позовних вимог повністю. (ар. 52-59). Представник позивача адвокат Борисов С. Г. через канцелярію суду 02 червня 2021 року за вхідним № 2980/21-вх. надав відповідь на відзив, де вказав що не погоджується з позицією відповідача. Так, у довідці повинна бути зазначена інформація про прізвище, ім`я та по-батькові фізичної особи, а також адреса, за якою ця особа проживала та була зареєстрована. Така інформація аж ніяк не може бути публічною з точки зору чинного законодавства України, зокрема Закону України «Про захист персональних даних». [PERSON] знявся з реєстрації та виселився персонально, залишивши житлове приміщення членам своєї родини, тобто не звільнив житлову площу. Відповідний акт з цього приводу не складався. У витягу з наказу № 270 від 22 грудня 2009 року «По особовому складу» щодо відрядження [PERSON] у розпорядження начальника Головного управління МНС України в Одеській області не йдеться мова про звільнення [PERSON] наданих йому житлових приміщень та зняття з квартирного обліку. Тобто витяг не підтверджує обставини, викладені у відзиві відповідача, та не спростовує обставини, викладені у позовні заяві. Щодо повноважень заступника начальника з матеріально-технічного забезпечення відповідач у відзиві на позовну заяву та у власному відзиві зазначає різну інформацію. Щодо дискримінації у сфері праці зазначив, що факт переміщення «неугодного» працівника до іншого (гіршого) робочого приміщення відбувся після отримання Центром адвокатського запиту в інтересах [PERSON] . Попереднє робоче приміщення, яке займала [PERSON] , не вимагало ніякого ремонту або додаткового поліпшення, а «нове», за висновком комісії, потребувало поточного ремонту, заміни вікна або встановлення кватирки, що беззаперечно свідчить про гірший стан робочого приміщення, куди була переміщена [PERSON] . Просив не брати до уваги аргументи, викладені у відзиві відповідача на позовну заяву (ар. 99-102). Представник відповідача МІЖРЕГІОНАЛЬНОГО ЦЕНТРУ ГУМАНІТАРНОГО РОЗМІНУВАННЯ ТА ШВИДКОГО РЕАГУВАННЯ ДСНС УКРАЇНИ О. Абалмасова через канцелярію суду 11 червня 2021 року за вхідним № 3277/21-вх. надала заперечення на відповідь на відзив, де вказала що відповідно до п. п. 2.2, 2.4. посадової інструкції [PERSON] контролює стан службової діяльності, дисципліни та законності квартирно-експлуатаційного відділення та керує його діяльністю, а [PERSON] відповідно до п. 1.2. положення про її відділ підпорядковується [PERSON] , як заступнику начальника центру з матеріально-технічного забезпечення, [PERSON] наказав підготувати довідку для координації діяльності підлеглого йому працівника, а про видачу довідки мови не йшло. [PERSON] знявся з реєстрації та виселився персонально, тобто фактично звільнив житлове приміщення, а жодних доказів про обов`язок здати житло саме за актом приймання-передачі представником позивача не надано. Щодо перевірки умов робочого місця [PERSON] , то комісією значних недоліків не було встановлено, а це означає, що умови праці є безпечними. Переміщення деяких відділів було зумовлене внесенням змін до основного напрямку діяльності в Міжрегіональному центрі та введенням в штат нових відділів з гуманітарного розмінування, відповідно й виникла необхідність розміщення таких відділів на першому поверсі основної адміністративної будівлі. Просила відмовити в задоволенні позовних вимог повністю (ар. 111-114). Ухвалою Нововодолазького районного суду Харківської області від 24 лютого 2021 року позовну заяву було залишено без руху (ар. 27-29). Ухвалою Нововодолазького районного суду Харківської області від 19 березня 2021 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито спрощене позовне провадження (ар. 33-34). Позивач та\~її представник [PERSON] у судовому засіданні підтримали позовні вимоги у повному обсязі, надали пояснення аналогічні викладеному у позовній заяві та відповіді на відзив на позовну заяву, просили визнати незаконним та скасувати наказ начальника МІЖРЕГІОНАЛЬНОГО ЦЕНТРУ ГУМАНІТАРНОГО РОЗМІНУВАННЯ ТА ШВИДКОГО РЕАГУВАННЯ ДСНС УКРАЇНИ № 145 від 01 грудня 2020 року по особовому складу з кадрових питань в частині накладення на [PERSON] дисциплінарного стягнення - догани (пункт 2 параграфу 3 наказу); зобов`язати відповідача усунути дискримінацію у сфері праці, повернувши позивачу робоче місце; стягнути з відповідача недоотриману заробітну плату, надбавки та премії у сумі 9000, з розрахунку 3000 грн щомісячно, відшкодування моральної шкоди у сумі 30000 грн та судові витрати. У подальшому,\~у судові\~засідання представник позивача\~ [PERSON] не\~з`явився,\~належним чином\~повідомлений про\~час та\~місце судового\~розгляду,\~про причини\~неявки не\~повідомив,\~заяв,\~клопотань про\~ відкладення\~судового засідання\~не надав,\~і тому,\~ за\~згодою позивача,\~протокольною ухвалою\~суду було\~вирішено продовжити\~розгляд справи\~за відсутності\~представника позивача. Представники відповідача [PERSON] та [PERSON] позов не визнали, надали пояснення аналогічні викладеному\~у відзиві на позовну заяву та запереченні на відповідь на відзив. Просили відмовити у задоволенні позову. Вислухавши позивача, її представника та представників відповідача, вивчивши доводи сторін, дослідивши матеріали справи, оцінивши надані учасниками судового процесу докази в їх сукупності, проаналізувавши положення чинного законодавства, суд дійшов наступного. Згідно з витягом з наказу начальника НАВЧАЛЬНОГО ЦЕНТРУ ОПЕРАТИВНО-РЯТУВАЛЬНОЇ СЛУЖБИ ЦИВІЛЬНОГО ЗАХИСТУ ДСНС УКРАЇНИ Білотіла О. М. (по особовому складу з кадрових питань) № 112 від 21 березня 2016 року [PERSON] , завідувача лазні експлуатаційно-господарчої групи, переведено на посаду начальника квартирно - експлуатаційного відділення з 21 березня 2016 року (ар. 17). З витягу з наказу начальника МІЖРЕГІОНАЛЬНОГО ЦЕНТРУ ГУМАНІТАРНОГО РОЗМІНУВАННЯ ТА ШВИДКОГО РЕАГУВАННЯ ДСНС УКРАЇНИ З НАДЗВИЧАЙНИХ СИТУАЦІЙ В. Лаврика (по особовому складу з кадрових питань) № 145 від 01 грудня 2020 року вбачається, що працівнику [PERSON] , начальнику квартирно-експлуатаційного відділення, за порушення трудової дисципліни оголошено догану. Підстава: рапорт п-ка сл. ЦЗ Мельника М. В. від 26 листопада 2020 року (вх. №767), пояснювальна працівника [PERSON] від 24 листопада 2020 року (вх. №725), рапорт л-та сл. ЦЗ [PERSON] від 24 листопада 2020 року (вх. №730) (ар. 9). У пояснювальній на ім`я начальника МІЖРЕГІОНАЛЬНОГО ЦЕНТРУ ГУМАНІТАРНОГО РОЗМІНУВАННЯ ТА ШВИДКОГО РЕАГУВАННЯ ДСНС УКРАЇНИ З НАДЗВИЧАЙНИХ СИТУАЦІЙ В. Лаврика, що зареєстрована 24 листопада 2020 року за вх. № 725, [PERSON] власноруч зазначила, що не виконала пряму вказівку заступника начальника з МТЗ полковника служби цивільного захисту [PERSON] щодо надання довідки на ім`я [PERSON] стосовно забезпечення його та його родини житловим приміщенням, у зв`язку з тим, що вважає вказівку протиправною, тому що вона провокує її на вчинення посадового злочину чи корупційного правопорушення, надання недостовірної інформації (ар. 11). Того ж дня начальник юридичної групи Абалмасова О. С. звернулась з рапортом на ім`я начальника МІЖРЕГІОНАЛЬНОГО ЦЕНТРУ ГУМАНІТАРНОГО РОЗМІНУВАННЯ ТА ШВИДКОГО РЕАГУВАННЯ ДСНС УКРАЇНИ З НАДЗВИЧАЙНИХ СИТУАЦІЙ В. Лаврика, зареєстрованим за вх. № 730, де зазначила, що відповідно до повідомлення Ватугінської сільської ради [PERSON] 08 серпня 2017 року знятий з реєстрації за адресою: [ADDRESS] . Відповідно до п. 3.2. «Положення про порядок забезпечення житловими приміщеннями осіб рядового і начальницького складу та працівників органів і підрозділів цивільного захисту МНС України», затвердженого наказом Міністерства України з надзвичайних ситуацій та у справах захисту населення від наслідків Чорнобильської катастрофи від 05 лютого 1999 № 38 надання житлових приміщень особам рядового та начальницького складу МНС України проводиться після здачі ними житлової площі, яку вони займали за попереднім місцем служби (з поданням відповідної довідки), крім випадків, коли там залишилися проживати повнолітні члени їхніх сімей та площа відповідає встановленим нормам. У цьому випадку особі рядового та начальницького складу МНС України надається житло без урахування членів сім?ї, які залишилися (ар. 12). За рапортом заступника начальника центру з МТЗ полковника служби цивільного захисту М. Мельника на ім`я начальника МІЖРЕГІОНАЛЬНОГО ЦЕНТРУ ГУМАНІТАРНОГО РОЗМІНУВАННЯ ТА ШВИДКОГО РЕАГУВАННЯ ДСНС УКРАЇНИ З НАДЗВИЧАЙНИХ СИТУАЦІЙ В. Лаврика, що зареєстрований 26 листопада 2020 року за вх. № 767, начальник квартирно-експлуатаційного відділення ДСНС України Семенченко І. В. 24 листопада 2020 року у присутності начальника юридичної групи [PERSON] свідомо відмовилась виконувати його вказівку щодо підготовки довідки стосовно [PERSON] про забезпечення його житлом, вважаючи її протиправною. Начальником юридичної групи було доведено [PERSON] інформацію про хибність її думки, однак це останню не переконало. Оскільки підготовка подібних довідок відноситься до посадових обов`язків [PERSON] , вважав за необхідне притягнути начальника квартирно-експлуатаційного відділення МЦГР та ШР ДСНС України [PERSON] до дисциплінарної відповідальності (оголосити догану) за порушення трудової дисципліни, а саме, відмова від виконання вказівки щодо підготовки документів (ар. 10). З листа начальника МІЖРЕГІОНАЛЬНОГО ЦЕНТРУ ГУМАНІТАРНОГО РОЗМІНУВАННЯ ТА ШВИДКОГО РЕАГУВАННЯ ДСНС В. Лаврика № 8701-111/870650 від 13 січня 2021 року вбачається, що станом на 12 січня 2021 року комісія по трудовим спорам у МІЖРЕГІОНАЛЬНОМУ ЦЕНТРІ ГУМАНІТАРНОГО РОЗМІНУВАННЯ ТА ШВИДКОГО РЕАГУВАННЯ ДСНС УКРАЇНИ не створена через відсутність ініціативи трудового колективу на загальних зборах чи будь-яких прецедентних випадків. На сьогоднішній день вживаються усі необхідні заходи щодо створення комісії по трудовим спорам. Запропоновано заявнику звернутися до комісії після її створення. (ар. 18). Позивач звернулась до суду за вирішенням трудового спору, тобто між стронами виникли правовідносини, що унормовані КЗпП України. Питання дисципліни труда урегульовано главою Х КЗпП України. Трудова дисципліна - це система правових норм, що регулюють внутрішній трудовий розпорядок, встановлюють трудові обов`язки працівників та роботодавця, визначають заохочення за успіхи в роботі й відповідальність за невиконання цих обов`язків. За приписами ст. 139 КЗпП України працівники зобов`язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження роботодавця, додержувати трудової і технологічної дисципліни, вимог нормативних актів про охорону праці, дбайливо ставитися до майна роботодавця, з яким укладено трудовий договір. \~ \~ \~ \~ Згідно зі ст. 140 КЗпП України трудова дисципліна на підприємствах, в установах, організаціях забезпечується створенням необхідних організаційних та економічних умов для нормальної високопродуктивної роботи, свідомим ставленням до праці, методами переконання, виховання, а також заохоченням за сумлінну працю. У необхідних випадках заходи дисциплінарного впливу застосовуються стосовно окремих несумлінних працівників. За порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано тільки один з таких заходів стягнення: 1) догана; 2) звільнення. Законодавством, статутами і положеннями про дисципліну можуть бути передбачені для окремих категорій працівників й інші дисциплінарні стягнення (ст. 147 КЗпП України.) Відповідно до ст. 147-1 КЗпП України дисциплінарні стягнення застосовуються органом, якому надано право прийняття на роботу (обрання, затвердження і призначення на посаду) даного працівника. На працівників, які несуть дисциплінарну відповідальність згідно із статутами, положеннями та іншими актами законодавства про дисципліну, дисциплінарні стягнення можуть накладатися також органами, вищими у порядку підлеглості щодо органів, зазначених у частині першій цієї статті. Працівники, які займають виборні посади, можуть бути звільнені тільки за рішенням органу, який їх обрав, і лише з підстав, передбачених законодавством. Порядок застосування дисциплінарних стягнень визначений положеннями ст. 149 КЗпП України . Так, до застосування дисциплінарного стягнення роботодавець повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. За кожне\~порушення трудової\~дисципліни може\~бути застосовано\~лише одне\~дисциплінарне стягнення. При\~обранні виду\~стягнення роботодавець\~повинен враховувати\~ступінь тяжкості\~вчиненого проступку\~і заподіяну\~ним шкоду,\~обставини,\~за яких\~вчинено проступок,\~і попередню\~роботу працівника. Стягнення оголошується в наказі (розпорядженні) і повідомляється працівникові під розписку. Ознакою порушення трудової дисципліни є наявність проступку в діях або бездіяльності працівника. Під порушенням трудової дисципліни слід розуміти винне протиправне невиконання або неналежне виконання працівником покладених на нього трудових обов`язків. Вина, як одна з ознак порушення трудової дисципліни, є цілком необхідною для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності. Дисциплінарний проступок визначається як винне невиконання чи неналежне виконання працівником своїх трудових обов`язків. Складовими дисциплінарного проступку є дії (бездіяльність) працівника; порушення або неналежне виконання покладених на працівника трудових обов`язків; вина працівника; наявність причинного зв`язку між діями (бездіяльністю) і порушенням або неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов`язків. Зазначеного висновку дійшов Верховний Суд у постановах від 18 січня 2018 року у справі № 757/16203/16-ц, від 19 липня 2022 року у справі № 608/715/21, від 30 березня 2022 року у справі № 530/1450/19, від 17 лютого 2022 у справі № 171/131/20. Недоведеність хоча б одного з цих елементів виключає наявність дисциплінарного проступку. Саме на роботодавцеві лежить обов`язок надати докази фактів винного вчинення працівником дисциплінарного проступку. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати всі обставини, за яких вчинено проступок. Для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності в обов`язковому порядку має бути встановлена вина як одна із важливих ознак порушення трудової дисципліни. За відсутності вини працівник не може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності. Отже, при розгляді справ про накладення дисциплінарних стягнень за порушення трудової дисципліни судам необхідно з`ясовувати, в чому конкретно проявилося порушення, чи додержані власником або уповноваженим ним органом передбачені статтями 147-149 КЗпП України правила і порядок застосування дисциплінарного стягнення, зокрема, чи враховані обставини, за яких вчинено проступок. Для правомірного накладення дисциплінарного стягнення роботодавцем необхідна наявність сукупності таких умов: порушення має стосуватися лише тих обов`язків, які є складовими трудової функції працівника чи випливають з правил внутрішнього трудового розпорядку. Невиконання чи неналежне виконання працівником трудових обов`язків має бути винним, скоєним без поважних причин умисно або з необережності. \~ \~ \~ \~Зазначеного висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 22 липня 2020 року по справі № 554/9493/17 (провадження № 61-38286св18). Таким чином, догана є заходом дисциплінарного стягнення за вчинений працівником дисциплінарний проступок (порушення трудової дисципліни чи правил внутрішнього трудового розпорядку). Підставою застосування дисциплінарного стягнення є вчинення працівником протиправного, винного діяння (дії чи бездіяльності), яке визнається дисциплінарним проступком. Протиправність поведінки працівника полягає в порушенні ним своїх трудових обов`язків, закріплених нормами трудового права, а саме КЗпП, правилами внутрішнього розпорядку, статутами, положеннями, посадовими інструкціями, трудовим договором (контрактом), колективним договором, а також у порушенні або невиконанні правомірних наказів та розпоряджень роботодавця. Недоведеність хоча б одного з цих елементів виключає наявність дисциплінарного проступку. У наказі про накладення дисциплінарного стягнення обов`язково має бути зазначено, в чому полягає порушення трудової дисципліни, тобто має бути вказівка на фактичні обставини, які послужили підставою для застосування заходу дисциплінарного стягнення. Наказ про накладення дисциплінарного стягнення повинен містити нормативне посилання, тобто роботодавець повинен зазначити назву, статтю, її частину, абзац, пункт, підпункт нормативно правового акта чи акта локального нормотворення, на підставі якого працівник притягується до дисциплінарної відповідальності. Виконання всіх цих вимог є безумовною запорукою правильного та законного оформлення прийнятого роботодавцем рішення, що одночасно виступає гарантією дотримання трудових прав працівників. Відповідно до\~статті 150 КЗпП України\~дисциплінарне стягнення може бути оскаржене працівником у порядку, встановленому чинним законодавством. \~ \~ \~ \~Судом встановлено, що 24 листопада 2020 року заступник начальника центру з МТЗ полковник служби цивільного захисту М. Мельник надав вказівку начальнику квартирно-експлуатаційного відділення ДСНС України [PERSON] підготувати довідку про забезпечення житлом [PERSON] . \~ \~ \~ \~Позивач відмовилась надати зазначену довідку, посилаючись на протиправність вимог [PERSON] , і надала пояснювальну з цього питання на ім`я начальника МІЖРЕГІОНАЛЬНОГО ЦЕНТРУ ГУМАНІТАРНОГО РОЗМІНУВАННЯ ТА ШВИДКОГО РЕАГУВАННЯ ДСНС УКРАЇНИ З НАДЗВИЧАЙНИХ СИТУАЦІЙ В. Лаврика (ар. 11). 24 листопада 2020 року з цього ж питання з рапортом на ім`я начальника МІЖРЕГІОНАЛЬНОГО ЦЕНТРУ ГУМАНІТАРНОГО РОЗМІНУВАННЯ ТА ШВИДКОГО РЕАГУВАННЯ ДСНС УКРАЇНИ З НАДЗВИЧАЙНИХ СИТУАЦІЙ В. Лаврика звернулась начальник юридичної групи [PERSON] (ар. 12). 26 листопада 2020 року заступник начальника центру з МТЗ полковник служби цивільного захисту М. Мельник звернувся з рапортом ім`я начальника МІЖРЕГІОНАЛЬНОГО ЦЕНТРУ ГУМАНІТАРНОГО РОЗМІНУВАННЯ ТА ШВИДКОГО РЕАГУВАННЯ ДСНС УКРАЇНИ З НАДЗВИЧАЙНИХ СИТУАЦІЙ В. Лаврика з приводу необхідності притягнення начальника квартирно-експлуатаційного відділення МЦГР та ШР ДСНС України [PERSON] до дисциплінарної відповідальності (оголосити догану) за порушення трудової дисципліни, а саме, відмова від виконання вказівки щодо підготовки документів (ар. 10). Позивач, перебуваючи на посаді начальника квартирно-експлуатаційного відділення НАВЧАЛЬНОГО ЦЕНТРУ ОПЕРАТИВНО-РЯТУВАЛЬНОЇ СЛУЖБИ ЦИВІЛЬНОГО ЗАХИСТУ ДСНС УКРАЇНИ у своїй діяльності керувалась, зокрема положенням квартирно-експлуатаційного відділення, затвердженим наказом начальника НАВЧАЛЬНОГО ЦЕНТРУ ОПЕРАТИВНО-РЯТУВАЛЬНОЇ СЛУЖБИ ЦИВІЛЬНОГО ЗАХИСТУ ДСНС УКРАЇНИ О. М. Білотіла (з основної діяльності) № 378 від 14 жовтня 2017 року (ар. 63). Зазначене положення квартирно-експлуатаційного відділення НАВЧАЛЬНОГО ЦЕНТРУ ОПЕРАТИВНО-РЯТУВАЛЬНОЇ СЛУЖБИ ЦИВІЛЬНОГО ЗАХИСТУ ДСНС УКРАЇНИ діяло до 20 грудня 2020 року (ар. 64-70). Згідно з п. 1.2 положення відділення підпорядковується начальнику Навчального центру та (куратору) заступнику начальника центру з матеріально-технічного забезпечення. Відповідно до п. 7.3 положення начальник відділення підпорядковується начальнику Навчального центру та (куратору) заступнику начальника центру з матеріально-технічного забезпечення. Пунктом 2 положення визначені основні завдання відділення, зокрема, за п. 2.1, 2.4 відділення забезпечує належне використання житлового фонду Начального центру, контролює додержання його мешканцями правил користування житловими приміщеннями, утримання житлових будинків і при домових територій в належному стані. Приймає участь в відчуженні житлового фонду, готує проекти відповідних рішень, веде листування з органами виконавчої влади. За функціями квартирно-експлуатаційне відділення здійснює, у тому числі, нагляд за житловим фондом Навчального центру прибудинкових територій; контроль за використанням жилих приміщень за цільовим призначенням ( п. 3.1, 3.4 положення). Таким чином, позивач, перебуваючи на посаді начальника квартирно-експлуатаційного відділення НАВЧАЛЬНОГО ЦЕНТРУ ОПЕРАТИВНО-РЯТУВАЛЬНОЇ СЛУЖБИ ЦИВІЛЬНОГО ЗАХИСТУ ДСНС УКРАЇНИ, підпорядковувалась, у тому числі, заступнику начальника центру з матеріально-технічного забезпечення, а саме, [PERSON] , а тому повинна була виконувати його законні вказівки та доручення. Потім за наказом начальника МІЖРЕГІОНАЛЬНОГО ЦЕНТРУ ГУМАНІТАРНОГО РОЗМІНУВАННЯ ТА ШВИДКОГО РЕАГУВАННЯ ДСНС УКРАЇНИ [PERSON] (з основної діяльності) № 126 від 21 грудня 2020 року було затверджено нове положення про квартирно-експлуатаційне відділення МІЖРЕГІОНАЛЬНОГО ЦЕНТРУ ГУМАНІТАРНОГО РОЗМІНУВАННЯ ТА ШВИДКОГО РЕАГУВАННЯ ДЕРЖАВНОЇ СЛУЖБИ УКРАЇНИ З НАДЗВИЧАЙНИХ СИТУАЦІЙ (ар. 13-16). \-\-\-\-\-\-\-\-\-\-\-\-\-\-\-\-\-\-Одночасно, посадовою інструкцією заступника начальника центру з матеріально-технічного забезпечення НАВЧАЛЬНОГО ЦЕНТРУ ОПЕРАТИВНО-РЯТУВАЛЬНОЇ СЛУЖБИ ЦИВІЛЬНОГО ЗАХИСТУ ДСНС УКРАЇНИ, затвердженою начальником МІЖРЕГІОНАЛЬНОГО ЦЕНТРУ ГУМАНІТАРНОГО РОЗМІНУВАННЯ ТА ШВИДКОГО РЕАГУВАННЯ ДСНС УКРАЇНИ В. Лавриком 22 липня 2019 року, визначені, тому числі, завдання та обов`язки [PERSON] (ар. 71- 75). Так, за п. 2.2 інструкції заступник начальника центру з матеріально-технічного забезпечення контролює стан службової діяльності, дисципліни та законності у відділі технічного забезпечення, відділі матеріального забезпечення, частині забезпечення та обслуговування (крім вузла телекомунікаційних систем та інформаційних технологій), квартирно-експлуатаційному відділенні, складах за напрямком діяльності, відділенні зберігання, складах тривалого зберігання та підсобному господарстві, а за п. 2.4 керувати діяльністю підпорядкованим йому відділам. З вказаного вбачається, що заступник начальника центру з матеріально-технічного забезпечення задля виконання своїх посадових обов`язків мав право на отримання від підпорядкованого йому працівника, а саме, начальника квартирно-експлуатаційного відділення НАВЧАЛЬНОГО ЦЕНТРУ ОПЕРАТИВНО-РЯТУВАЛЬНОЇ СЛУЖБИ ЦИВІЛЬНОГО ЗАХИСТУ ДСНС УКРАЇНИ [PERSON] відповідної інформації. Заявою від 07 грудня 2020 року, яка зареєстрована за вхідним № 927, [PERSON] вважала за необхідне довести до відома начальника МІЖРЕГІОНАЛЬНОГО ЦЕНТРУ ГУМАНІТАРНОГО РОЗМІНУВАННЯ ТА ШВИДКОГО РЕАГУВАННЯ ДСНС УКРАЇНИ [PERSON] наступне. За наказом Міністерства України з питань надзвичайних ситуацій та у справах захисту населення від наслідків Чорнобильської катастрофи № 38 від 05 лютого 1999 року «Про затвердження Положення про порядок забезпечення житловими приміщеннями осіб рядового і начальницького складу та працівників органів і підрозділів цивільного захисту МНС України» ( зі змінами та доповненнями) пункт 3.2 передбачає: надання житлових приміщень особам рядового та начальницького складу МНС України проводиться після здачі ними житлової площі, яку вони займали за попереднім місцем служби (з поданням відповідної довідки), крім випадків, коли там залишилися проживати повнолітні члени їхніх сімей та площа відповідає встановленим нормам. У цьому випадку особі рядового та начальницького складу МНС України надається житло без урахування членів сім?ї, які залишилися. Оскільки після зміни місця проходження служби [PERSON] відомче житло не здав, його шлюб розірвано, дитина неповнолітня, інших повнолітніх членів сім?ї, зареєстрованих за адресою його відомчого житла немає, акт прийому-здачі квартири відсутній, тому підстав видачі довідки згідно зазначеного наказу № 38 від 05 лютого 1999 року немає. Особистого звернення [PERSON] або офіційного запиту не надавалось. Зазначила, що її дії повністю відповідали службовим інструкціям та були направлені на захист інтересів служби, а тому її було притягнуто до дисциплінарної відповідальності безпідставно. Просила переглянути підстави притягнення її до дисциплінарної відповідальності, так як вважала свої дії правомірними (ар. 22). 15 грудня 2020 року [PERSON] зверталась з заявою на ім`я начальника МІЖРЕГІОНАЛЬНОГО ЦЕНТРУ ГУМАНІТАРНОГО РОЗМІНУВАННЯ ТА ШВИДКОГО РЕАГУВАННЯ ДСНС УКРАЇНИ [PERSON] , яка зареєстрована за вхідним № 1051, де просила розглянути заяву на засіданні комісії по вирішенню трудових спорів та визнати притягнення до дисциплінарної відповідальності безпідставним та відмінити відповідний наказ про притягнення до дисциплінарної відповідальності у вигляді догани (ар. 23). Відповідно до листа МІЖРЕГІОНАЛЬНОГО ЦЕНТРУ ГУМАНІТАРНОГО РОЗМІНУВАННЯ ТА ШВИДКОГО РЕАГУВАННЯ ДСНС УКРАЇНИ № 8702-371/870650 від 03 лютого 2021 року інформація щодо документів, що підтверджують здачу житлової площі [PERSON] відсутня. (ар. 24). З копії з витягу з Єдиного реєстру об`єктів державної власності щодо державного майна вбачається що НАВЧАЛЬНИЙ ЦЕНТР ОПЕРАТИВНО-РЯТУВАЛЬНОЇ СЛУЖБИ ЦИВІЛЬНОГО ЗАХИСТУ є балансоутримувачем житлового будинку [ADDRESS] (ар. 115-118). На підставі протоколу житлової комісії № 10 від 18 червня 2004 року, затвердженому командиром військової частини [NUMBER] полковником [PERSON] , квартира [ADDRESS] , житловою площею 29,8 кв. м, загальною площею 41,4 кв. м надана [PERSON] на сім`ї з двох чоловік(ар. 60). З витягу з наказу начальника НАВЧАЛЬНОГО ЦЕНТРУ ОПЕРАТИВНО-РЯТУВАЛЬНОЇ СЛУЖБИ ЦИВІЛЬНОГО ЗАХИСТУ (по особовому складу) № 270 від 22 грудня 2009 року вбачається, що капітана служби цивільного захисту [PERSON] , начальника відділку зберігання речового майна, вважати таким, що здав справи та посаду, відрядити у розпорядження начальника Головного управління МНС України в Одеській області на підставі наказу МНС України від 07 грудня 2009 року №570 (по особовому складу). З 22 грудня 2009 року виключити зі списків особового складу Навчального центру Оперативно - рятувальної служби цивільного захисту, всіх видів забезпечення і видати всі види атестатів (ар. 61). За довідкою, виданою ВАТУТІНСЬКОЮ СІЛЬСЬКОЮ РАДОЮ НОВОВОДОЛАЗЬКОГО РАЙОНУ ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ № 589 від 04 вересня 2017 року [PERSON] знятий з реєстрації 08 серпня 2017 року за адресою: [ADDRESS] . Відповідно до наказу начальника МІЖРЕГІОНАЛЬНОГО ЦЕНТРУ ГУМАНІТАРНОГО РОЗМІНУВАННЯ ТА ШВИДКОГО РЕАГУВАННЯ ДСНС УКРАЇНИ В. Лаврика (з основної діяльності) № МС-12 від 13 січня 2021 року необхідно організувати збір трудового колективу після завершення карантину за результатами проведеного службового розслідування по факту встановлення доцільності притягнення до дисциплінарної відповідальності начальника квартирно-експлуатаційного відділення [PERSON] (ар. 76). Вирішуючи питання щодо позовної вимоги про скасування дисциплінарного стягнення та визнання частини наказу незаконним, суд доходить висновку, що наказ начальника МІЖРЕГІОНАЛЬНОГО ЦЕНТРУ ГУМАНІТАРНОГО РОЗМІНУВАННЯ ТА ШВИДКОГО РЕАГУВАННЯ ДСНС УКРАЇНИ № 145 від 01 грудня 2020 року по особовому складу з кадрових питань в частині накладення на [PERSON] дисциплінарного стягнення - догани (пункт 2 параграфу 3 наказу) не відповідає вимогам трудового законодавства, зокрема, у ньому не зазначено, коли мало місце і в чому конкретно полягає порушення позивачем трудової дисципліни. \~ \~ \~ \~Судом встановлено, що позивач відмовилась видати довідку саме [PERSON] , пояснивши, що підготувати її можливо виключно на підставі особистої заяви [PERSON] чи відповідного запиту. Ані заяви [PERSON] , ані відповідного запиту заступник начальника центру з матеріально-технічного забезпечення не надавав. \~ \~ \~ \~Беручи до уваги викладене, суд не вбачає порушення або неналежного виконання покладених на працівника трудових обов`язків з боку позивача, навпаки, [PERSON] намагалась виконати розпорядження заступника начальника центру з матеріально-технічного забезпечення [PERSON] , пояснюючи що для цього є необхідним. Відсутність заяви [PERSON] та відповідного запиту унеможливлювало виконання зазначеної вказівки та надання довідки. \~ \~ \~ \~Ураховуючи викладене, суд вважає, що наявні правові підстави для задоволення позову в частині визнання незаконним та скасування наказу начальника МІЖРЕГІОНАЛЬНОГО ЦЕНТРУ ГУМАНІТАРНОГО РОЗМІНУВАННЯ ТА ШВИДКОГО РЕАГУВАННЯ ДСНС УКРАЇНИ № 145 від 01 грудня 2020 року по особовому складу з кадрових питань в частині накладення на [PERSON] дисциплінарного стягнення - догани (пункт 2 параграфу 3 наказу). \~ \~ \~ \~Щодо позовних вимог про усунення дискримінації суд зазначає таке. Гарантії рівності трудових прав громадян України закріплено в ст. 2-1 КЗпП України, де зазначено, що Україна забезпечує рівність трудових прав усіх громадян незалежно від походження, соціального і майнового стану, расової та національної приналежності, статі, мови, політичних поглядів, релігійних переконань, роду і характеру занять, місця проживання та інших обставин. У Рішенні Конституційного Суду України від 12 квітня 2012 року №9-рп/2012 вказано, що рівність та недопустимість дискримінації особи є не тільки конституційними принципами національної правової системи України, а й фундаментальними цінностями світового співтовариства, на чому наголошено у міжнародних правових актах з питань захисту прав і свобод людини і громадянина, зокрема у Міжнародному пакті про громадянські і політичні права 1966 року (ст. 14, 26),\~Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод\~1950 року (ст. 14), Протоколі № 12 до цієї Конвенції (ст. 1), ратифікованих Україною, та у Загальній декларації прав людини 1948 року (ст. 1, 2, 7); гарантована\~Конституцією України\~рівність усіх людей в їх правах і свободах означає необхідність забезпечення їм рівних правових можливостей як матеріального, так і процесуального характеру для реалізації однакових за змістом та обсягом прав і свобод (абзаци 4, 5 підпункту 2.2\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~ пункту 2 мотивувальної частини). Згідно з практикою Європейського суду з прав людини дискримінація означає поводження з особами у різний спосіб, без об`єктивного та розумного обґрунтування, у відносно схожих ситуаціях (рішення від 11 червня 2002 року у справі «Вілліс проти Сполученого Королівства», заява № 36042/97). Відмінність у ставленні є дискримінаційною, якщо вона не має об`єктивного та розумного обґрунтування, іншими словами, якщо вона не переслідує легітимну ціль або якщо немає розумного співвідношення між застосованими засобами та переслідуваною ціллю (рішення Європейського суду з прав людини від 07 листопада 2013 року у справі «Пічкур проти України», заява № 10441/06). У пункті 49 рішення «Цаунеггер проти Німеччини» (заява № 22028/04) від 03 грудня 2009 року Європейський суд з прав людини підкреслив, що різниця у поводженні є дискримінаційною для цілей\~ст. 14 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, якщо вона не має об`єктивного та розумного виправдання, тобто якщо вона не переслідує законної мети або якщо немає розумного зв`язку, пропорційності між використаними засобами та поставленою метою. Подібний підхід у своїх рішеннях застосовує й Конституційний Суд України, вказуючи на те, що мета встановлення певних відмінностей (вимог) у правовому статусі повинна бути істотною, а самі відмінності (вимоги), що переслідують таку мету, мають відповідати конституційним положенням, бути об`єктивно виправданими, обґрунтованими та справедливими. У протилежному випадку встановлення обмежень означало б дискримінацію (абзац 7 пункту 4.1 мотивувальної частини Рішення Конституційного Суду України від 07 липня 2004 року № 14-рп/2004). Поняття дискримінації міститься в Закону України «Про засади запобігання та протидії дискримінації в Україні». Так за п. 2 ст. 1 вказаного закону дискримінація -\~ситуація,\~за якої\~особа та/або\~група осіб\~за їх\~ознаками раси,\~кольору шкіри,\~політичних,\~релігійних та\~інших переконань,\~статі,\~віку,\~інвалідності,\~етнічного та\~соціального походження,\~громадянства,\~сімейного та\~майнового стану,\~місця проживання,\~мовними або\~іншими ознаками,\~які були,\~є та\~можуть бути\~дійсними або\~припущеними,\~зазнає обмеження\~у визнанні,\~реалізації або\~користуванні правами\~і свободами\~в будь-якій\~формі,\~встановленій цим\~Законом,\~крім випадків,\~коли таке\~обмеження має\~правомірну,\~об`єктивно обґрунтовану\~мету,\~способи досягнення\~якої є\~належними та\~необхідними. Непряма дискримінація - ситуація, за якої внаслідок реалізації чи застосування формально нейтральних правових норм, критеріїв оцінки, правил, вимог чи практики для особи та/або групи осіб за їх певними ознаками виникають менш сприятливі умови або становище порівняно з іншими особами та/або групами осіб, крім випадків, коли їх реалізація чи застосування має правомірну, об`єктивно обґрунтовану мету, способи досягнення якої є належними та необхідними(п. 2 ст. 1 Закону України «Про засади запобігання та протидії дискримінації в Україні». \~\~У ст. 1 Конвенції про дискримінацію в галузі праці та знань № 11, прийнятій Міжнародною організацією праці 15 червня 1960 року, зазначено, що термін «дискримінація» охоплює: a) будь-яке розрізнення, недопущення або перевагу, що робиться за ознакою раси, кольору шкіри, статі, релігії, політичних переконань, іноземного походження \~або соціального походження і призводить до\~\~знищення або\~\~порушення\~\~рівності можливостей чи поводження в галузі праці та занять; b) будь-яке інше розрізнення, недопущення або перевагу, що призводить до\~\~знищення або порушення рівності можливостей чи поводження в галузі праці та занять і визначається відповідним членом Організації після консультації з представницькими організаціями роботодавців і працівників,\~\~де такі є,\~\~та з іншими відповідними органами. Згідно зі ст.\~14 Закону України «Про засади запобігання та протидії дискримінації в Україні»\~особа, яка вважає, що стосовно неї виникла дискримінація, має право звернутися зі скаргою до державних органів, органів влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування та їх посадових осіб, Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини та/або до суду в порядку, визначеному законом. Реалізація зазначеного права не може бути підставою для упередженого ставлення, а також не може спричиняти жодних негативних наслідків для особи, яка скористалася таким правом. Тобто особа, яка вважає, що стосовно неї виникла дискримінація, має право звернутися до суду. Велика Палата Верховного Суду у постанові від 29 травня 2018 року у\~\~справі № 800/191/17 зазначила, що згідно з практикою Європейського суду з прав людини, з метою з`ясування обставин існування дискримінації у конкретній ситуації застосовується триступеневий тест: по-перше, виявлення двох категорій осіб, які є порівнюваними та відмінними, оскільки відповідно до Конвенції дискримінація передбачає належність людини до певної групи; по-друге, встановлення, чи дійсно члени цих двох груп оцінюються по-різному; і, по-третє, якщо так, то чи для цього є об`єктивні, обґрунтовані підстави. У постанові від 01 квітня 2020 року в справі № 804/2823/16 Велика Палата Верховного Суду дійшла висновку, що факт дискримінації може бути встановлений лише у випадку, коли розрізнення у ставленні до особи мотивоване притаманною їй певною персональною ознакою. Судом встановлено, що [PERSON] звернулася з заявою до начальника МІЖРЕГІОНАЛЬНОГО ЦЕНТРУ ГУМАНІТАРНОГО РОЗМІНУВАННЯ ТА ШВИДКОГО РЕАГУВАННЯ ДСНС УКРАЇНИ В. Лаврика від 15 березня 2021 року, яка зареєстрована за вхідним № 887, про переведення на посаду начальника відділення обслуговування з 15 березня 2021 року, у зв`язку з затвердженням штатного розпису на 2021 рік (ар. 103). Наказом начальника МІЖРЕГІОНАЛЬНОГО ЦЕНТРУ ГУМАНІТАРНОГО РОЗМІНУВАННЯ ТА ШВИДКОГО РЕАГУВАННЯ ДСНС УКРАЇНИ [PERSON] (по особовому складу з кадрових питань) № 139 від 15 березня 2021 року, у зв?язку із затвердженням штатного розпису на 2021 рік (вх. № 87/198 від 23 лютого 2021 року), протоколу комісії по встановленню посадових окладів, надбавок, доплат та підрахунку трудового та педагогічного стажу працівників від 15 березня 2021 року № 49 працівника [PERSON] , начальника квартирно-експлуатаційного відділення, переведено з 15 березня 2021 року на посаду начальника відділення обслуговування на підставі заяви Семенченко І. В. від 15 березня 2021 року № 887 (ар. 90). Звертаючись до суду позивач вказала, що після отримання адвокатського запиту у її інтересах, 08 лютого 2021 року, її робоче місце перемістили з приміщення кабінету другого поверху адміністративної будівлі у приміщення кабінету третього поверху, де проводяться тренування службових собак, у приміщення (із значно гіршими умовами роботи) яке до цього використовувалося як комора для зберігання майна. Позивач вбачає у цьому дискримінацію, яка полягає у обмеженні її прав на здорові та безпечні умови праці, оскільки робоче місце у кабінеті на третьому поверху є непридатнім для роботи: у приміщеній не зроблений ремонт, стіни та стеля у плісняві, приміщення використовується як склад. Представниками відповідача було здійснено перевірку санітарно-гігієнічних умов робочого місця відділення обслуговування МІЖРЕГІОНАЛЬНОГО ЦЕНТРУ ГУМАНІТАРНОГО РОЗМІНУВАННЯ ТА ШВИДКОГО РЕАГУВАННЯ ДСНС УКРАЇНИ та встановлено наступне: «кабінет площею 16 кв. м. знаходиться на третьому поверсі казарми № 1; ??в кабінеті облаштовано 2 робочих місця начальника відділення та фахівця відділення обслуговування: столами, стільцями, шафою для документів, комп?ютерами та принтером; ??освітлення в наявності природне та штучне - достатнє; ??провітрювання в кабінеті відсутнє, є потреба у встановленні кватирки або у заміні вікна; ??проводиться вологе прибирання приміщення з застосуванням дезінфікуючих засобів прибиральником службових приміщень; ??кабінет потребує поточного ремонту: заміна обоїв та пофарбування підлоги». З приводу зазначеного складено відповідний акт, що затверджено 24 травня 2025 року начальником МІЖРЕГІОНАЛЬНОГО ЦЕНТРУ ГУМАНІТАРНОГО РОЗМІНУВАННЯ ТА ШВИДКОГО РЕАГУВАННЯ ДСНС УКРАЇНИ З НАДЗВИЧАЙНИХ СИТУАЦІЙ В. Лавриком (а. с. 77). Відповідно до\~статті 89 ЦПК України\~суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Враховуючи викладене, суд доходить висновку про відсутність правових підстав для задоволення позовних вимог у частині усунення дискримінації за недоведеністю, оскільки позивачем не надано належних та достатніх доказів на обґрунтування позову у цій частині. Також слід зазначити, що відповідно до наказу начальника МІЖРЕГІОНАЛЬНОГО ЦЕНТРУ ГУМАНІТАРНОГО РОЗМІНУВАННЯ ТА ШВИДКОГО РЕАГУВАННЯ ДСНС УКРАЇНИ [PERSON] (по особовому складу з кадрових питань) № 637 від 06 жовтня 2021 року працівника [PERSON] , начальника відділення обслуговування, з 06 жовтня 2021 року звільнити з роботи за угодою сторін п. 1 ст. 36 К3пП України. Виплатити компенсацію за невикористану щорічну відпустку за робочий період з 19 вересня 2021 року по 06 жовтня 2021 року. Виплатити премію у розмірі 30 % за вересень та жовтень 2021 року від нарахованої заробітної плати (ар. 205). Також не підлягають задоволенню позовні вимоги щодо стягнення грошових коштів. 16 жовтня 2020 року начальником МІЖРЕГІОНАЛЬНОГО ЦЕНТРУ ГУМАНІТАРНОГО РОЗМІНУВАННЯ ТА ШВИДКОГО РЕАГУВАННЯ ДСНС УКРАЇНИ З НАДЗВИЧАЙНИХ СИТУАЦІЙ В. Лавриком затверджено Положення про преміювання працівників МІЖРЕГІОНАЛЬНОГО ЦЕНТРУ ГУМАНІТАРНОГО РОЗМІНУВАННЯ ТА ШВИДКОГО РЕАГУВАННЯ ДСНС УКРАЇНИ (ар. 78-80). За п.2.2 Положення преміювання здійснюється щомісячно при виконанні основних показників та умов преміювання в межах фонду преміювання та економії фонду оплати праці. Основною умовою преміювання є позитивні результати діяльності за визначеними критеріями оцінки. Премія в повному розмірі нараховується працівникові при відсутності недоліків в трудовій діяльності, пропорційно відпрацьованому часу на всю заробітну плату, крім виплат, які носять тимчасовий характер (п.2.3 Положення). Пунктом 2.5 визначено, що зняття (зменшення) розміру премії проводиться начальником Центру особисто або за пропозицією відповідних начальників структурних підрозділів. В пропозиціях начальників обовязково вказується підстава зняття (зменшення) розміру премії. Позивач вказала у позовній заяві, що у зв`язку із накладення дисциплінарного стягнення її було позбавлено надбавок та премій, зокрема у грудні 2020 року вона недоотримала 3200 гривень (до виплати). Таким чином, її дохід зменшився на 3000 гривень щомісяця, що становить 9000 гривень (за грудень 2020 року, січень та лютий 2021 року). Судом встановлено, що відповідно до витягу з наказу начальника НАВЧАЛЬНОГО ЦЕНТРУ ОПЕРАТИВНО-РЯТУВАЛЬНОЇ СЛУЖБИ ЦИВІЛЬНОГО ЗАХИСТУ ДСНС УКРАЇНИ З НАДЗВИЧАЙНИХ СИТУАЦІЙ [PERSON] (по особовому складу з кадрових питань) № 31 від 17 січня 2020 року [PERSON] , начальнику квартирно-експлуатаційному відділення встановлено посадовий оклад у розмірі 3826,00 грн та надбавку за складність та напруженість у роботі у розмірі «50» від посадового окладу (а. с. 86-87). Згідно з витягом з наказу начальника НАВЧАЛЬНОГО ЦЕНТРУ ОПЕРАТИВНО-РЯТУВАЛЬНОЇ СЛУЖБИ ЦИВІЛЬНОГО ЗАХИСТУ ДСНС УКРАЇНИ З НАДЗВИЧАЙНИХ СИТУАЦІЙ [PERSON] (по особовому складу з кадрових питань) № 378 від 07 вересня 2020 року [PERSON] , начальнику квартирно-експлуатаційному відділення встановлено посадовий оклад у розмірі 4050,00 грн (а. с. 88). За наказом в. о. начальника МІЖРЕГІОНАЛЬНОГО ЦЕНТРУ ГУМАНІТАРНОГО РОЗМІНУВАННЯ ТА ШВИДКОГО РЕАГУВАННЯ ДСНС УКРАЇНИ З НАДЗВИЧАЙНИХ СИТУАЦІЙ С. Назаренка (по особовому складу з кадрових питань) про виплату премії працівникам за грудень 2020 року № 193 від 22 грудня 2020 року [PERSON] , начальнику відділення виплачено щомісячну премію у розмірі 70 % від нарахованої заробітної плати (оголошено догану наказом N?145 (по особовому складу з кадрових питань) від 01 грудня 2020 року, зменшено премію на 30%) (а. с. 83). За довідкою про нараховану заробітну плату посадовий оклад [PERSON] у грудні 2020 року складав 4050,00 грн, у січні, лютому, березні, квітні 2021 4859,00 грн (ар. 82). Згідно з витягом з наказу начальника МІЖРЕГІОНАЛЬНОГО ЦЕНТРУ ГУМАНІТАРНОГО РОЗМІНУВАННЯ ТА ШВИДКОГО РЕАГУВАННЯ ДСНС УКРАЇНИ З НАДЗВИЧАЙНИХ СИТУАЦІЙ В. Лаврика (по особовому складу з кадрових питань) № 21 від 22 січня 2021 року [PERSON] , начальнику квартирно-експлуатаційному відділення встановлено посадовий оклад у розмірі 4859,00 грн та надбавку за складність та напруженість у роботі у розмірі «50» від посадового окладу (а. с. 89). Згідно з витягом з наказу начальника МІЖРЕГІОНАЛЬНОГО ЦЕНТРУ ГУМАНІТАРНОГО РОЗМІНУВАННЯ ТА ШВИДКОГО РЕАГУВАННЯ ДСНС УКРАЇНИ З НАДЗВИЧАЙНИХ СИТУАЦІЙ В. Лаврика (по особовому складу з кадрових питань) про виплату премії працівникам за січень 2021 року № 26 від 25 січня 2021 року [PERSON] щомісячну премію від нарахованої заробітної плати не нараховано (а. с. 84). Відповідно до витягу з наказу начальника МІЖРЕГІОНАЛЬНОГО ЦЕНТРУ ГУМАНІТАРНОГО РОЗМІНУВАННЯ ТА ШВИДКОГО РЕАГУВАННЯ ДСНС УКРАЇНИ З НАДЗВИЧАЙНИХ СИТУАЦІЙ В. Лаврика (по особовому складу з кадрових питань) про виплату премії працівникам за лютий 2021 року № 82 від 23 лютого 2021 року [PERSON] нараховано щомісячну премію у розмірі 35 % від нарахованої заробітної плати (а. с. 85). З Інформації щодо відсутності на роботі вбачається, що [PERSON] у період з 04 січня 2021 року по 11 січня 2021 року, з 12 січня 2021 року по 05 лютого 2021 року, з 10 лютого 2021 року по 19 лютого 2021 року перебувала на лікарняному (ар. 81). Відповідно до витягу з наказу начальника МІЖРЕГІОНАЛЬНОГО ЦЕНТРУ ГУМАНІТАРНОГО РОЗМІНУВАННЯ ТА ШВИДКОГО РЕАГУВАННЯ ДСНС УКРАЇНИ З НАДЗВИЧАЙНИХ СИТУАЦІЙ В. Лаврика (по особовому складу з кадрових питань) № 139 від 15 березня 2021 року [PERSON] , начальнику квартирно-експлуатаційного відділення переведно з 15 березня 2021 року на посаду начальника відділення обслуговування. Встановлено 10 тарифний розряд, посадовий оклад 4859,00 грн та надбавку за складність та напруженість роботи у розмірі 50% від посадового окладу (а. с. 90). В силу вимог ч. 3 ст.\~12, ч. 1 ст.\~81 ЦПК України\~кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. \~ \~ \~ \~Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення (ч. 2\~ст. 77 ЦПК України). Разом з тим, ані позивачем, ані її представником не надано будь-яких доказів на підтвердження розміру премії, якої вона була позбавлена у зв`язку із накладення дисциплінарного стягнення. Жодних довідок, розрахунків, обчислень або інших документів з приводу зазначеного матеріали справи не містять. З клопотанням про витребовування доказів позивач не зверталась. За таких підстав, у задоволенні позовних вимог, щодо стягнення грошових коштів, має бути відмовлено за недоведеністю. Щодо позовних вимог про стягнення моральної шкоди. Згідно з\~ч.\~1\~ст.\~237-1\~КЗпП України\~відшкодування\~роботодавцем моральної\~шкоди працівнику\~провадиться у\~разі,\~якщо порушення\~його законних\~прав,\~у тому\~числі внаслідок\~дискримінації,\~мобінгу (цькування),\~факт якого\~підтверджено судовим\~рішенням,\~що набрало\~законної сили,\~призвели до\~моральних страждань,\~втрати нормальних\~життєвих зв`язків\~і вимагають\~від нього\~додаткових зусиль\~для організації\~свого життя. Порядок відшкодування моральної шкоди визначається законодавством. У п. 13\~постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року №4\~«Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди»\~роз`яснено, що відповідно до\~статті 237-1 КЗпП України\~за наявності порушення прав працівника у сфері трудових відносин, зокрема, виконання робіт у небезпечних для життя і здоров`я умовах, яке призвело до його моральних страждань, втрати нормальних життєвих зв`язків чи вимагає від нього додаткових зусиль для організації свого життя, обов`язок по відшкодуванню моральної (немайнової) шкоди покладається на власника або уповноважений ним орган незалежно від форми власності, виду діяльності чи галузевої належності. Відповідно до\~ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини»\~суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права. Європейський суд з прав людини у рішенні STANKOV v. BULGARIA, № 68490/01, §62, ЄСПЛ, 12 липня 2007 року зазначив, що оцінка моральної шкоди по своєму характеру є складним процесом, за винятком випадків, коли сума компенсації встановлена законом. Моральну шкоду не можна відшкодувати в повному обсязі, так як не має і не може бути точного мірила майнового виразу душевного болю. Будь-яка компенсація моральної шкоди не може бути адекватною дійсним стражданням, тому будь-який її розмір може мати суто умовний вираз. Судом встановлено що позивач зазнала моральної шкоди у зв`язку із накладення на неї дисциплінарного стягнення, що призвело до погіршення її здоров`я, втрати нормальних життєвих зв`язків та змусило докладати додаткові зусилля для організації свого життя, а відтак наявні підстави для відшкодування такої шкоди. При вирішенні питання про розмір відшкодування моральної шкоди, заподіяної позивачу, суд ураховує роз`яснення, викладені у п. 9\~постанови Пленуму Верховного Суду України №4 від 31 березня 1995 року\~ «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди», яким передбачено що розмір моральної шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. Так суд ураховує характер та ступінь моральних страждань позивача, їх тривалість і тяжкість, необхідність додаткових зусиль для організації свого життя, і доходить висновку, що відшкодування моральної шкоди у розмірі 3000 грн буде відповідати засадам розумності, виваженості і справедливості. На виконання приписів п. 6 ч. 1 ст. 264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує питання розподілу між сторонами судових витрат. Відповідно до ч. 1\~ст. 141 ЦПК України\~судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог З квитанцій про сплату судового збору вбачається, що позивачем [PERSON] сплачено судовий збір за дві вимоги немайнового характеру та дві вимоги майнового характеру, що становить 2724,00 грн. При цьому, судом задоволено одну вимогу немайнового характеру та частково одну вимогу майнового характеру (відшкодування моральної шкоди у розмірі 3000 грн, тобто 10% від позовної вимоги). З огляду на положення статті 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача належить стягнути сплачений судовий збір у розмірі 908,0 грн (оскільки задоволена вимога про визнання незаконним та скасування наказу) + 90,8 грн (оскільки задоволено 10% від позовної вимоги про відшкодування моральної шкоди)= 998,8 грн. На підставі викладеного та

Outcome: partial