Jurisdiction: civil
Date: 2025-12-01 00:00:00

03.09.2025 позивач Товариство з обмеженою відповідальністю "Споживчий центр" (далі ТОВ "Споживчий центр") звернувся до Великобагачанського районного суду Полтавської області із позовом в електронній формі до відповідачки [PERSON] , обґрунтовуючи позовні вимоги невиконанням відповідачкою зобов`язань щодо повернення коштів за кредитним договором (кредитної лінії) (Оферта) № 27.01.2025-100001680 від 27.01.2025, укладеним між ТОВ "Споживчий центр" та Є.А.Жила, внаслідок чого утворилася загальна заборгованість відповідачки перед позивачем у сумі 19370,00 грн з яких: 13000,00 грн основний борг, 3640,00 грн проценти, 2730,00 грн неустойка. Позивачем заявлено вимогу про стягнення з відповідачки сплаченого позивачем при зверненні до суду судового збору 2422,40 грн. Ухвалою Великобагачанського районного суду Полтавської області від 12.09.2025 матеріали позовної заяви передано до Семенівського районного суду Полтавської області для розгляду за зареєстрованим місцем проживання відповідачки. Ухвалою Семенівського районного суду Полтавської області від 27.10.2025 відкрито провадження у справі, визначено розглядати справу у порядку спрощеного позовного провадження без повідомленням сторін; запропоновано відповідачеві, зокрема, в 15-денний строк подати відзив на позов; повідомлено відповідачеві, що позивач надіслав їй 02.09.2025 засобами поштового зв`язку АТ "Укрпошта" цінним листом з описом вкладення № 0505363260360 копію позовної заяви з додатками, які й розглядаються судом у цій справі тощо. Відповідачка копію ухвали суду та судове повідомлення не отримала 15.11.2025 за своїм зареєстрованим місцем проживання, що підтверджується поштовим повідомленням АТ "Укрпошта", яке повернулося до суду 19.11.2025, що є належним врученням відповідачеві судового повідомлення. Станом на дату ухвалення рішення суд не отримував від відповідачки відзив на позов, заяв, клопотань чи будь-яких інших документів у справі. Вивчивши письмову заяву позивача по суті справи (позовну заяву), надані судові дані і докази, суд встановив таке. Центральний вузол системи BankID НБУ за запит позивача підтвердив 27.01.2025, що відповідачка Є.А.Жила є клієнтом АТ КБ "ПриватБанк", її РНОКПП [NUMBER] , народилася [INFO] , номер телефону [NUMBER] , зареєстроване місце проживання: [ADDRESS] , паспорт [NUMBER] від 28.10.2004 (а.с. 13). Між позивачем, як кредитодавцем (ТМ "ШвидкоГроші"), і відповідачкою, як позичальником 27.01.2025 укладено кредитний договір 27.01.2025-100001680 (кредитної лінії) згідно якого відповідачці надано кредит у сумі 13000,00 грн строком на 70 днів. Дата повернення (виплати) кредиту 06.04.2025. Електронний платіжний засіб позичальника для зарахування коштів 4441-11ХХ-ХХХХ-3128. Процентна ставка "Економ" фіксована незмінна у розмірі 0,01% за один 1 день користування кредитом, яка застосовується протягом перших 1 чергових періодів. Розмір процентної ставки не може бути збільшено в односторонньому порядку. Процентна ставка "Стандарт" - фіксована незмінна 1 % за 1 день користування кредитом, яка застосовується протягом чергових періодів, наступних за черговими періодами, в яких застосовується процентна ставка "Економ". Розмір процентної ставки не може бути збільшено в односторонньому порядку. Денна процентна ставка - загальні витрати за споживчим кредитом за кожний день користування кредитом протягом строку, на який надається Кредит 0,8 % (денна процентна ставка) = (7298,2/13000)/70*100%. Процентна ставка 292,73 % річних. Орієнтовна реальна річна процентна ставка 1359,08 %. Орієнтовна загальна вартість кредиту 20298,20 грн. Загальні витрати за споживчим кредитом 7298,20 грн. Повернення кредиту згідно встановленого графіку 5-ма платежами. Неустойка 195,00 грн, що нараховується за кожен день невиконання/неналежного виконання кожного окремого зобов`язання незалежно від суми невиконаного/неналежно виконаного зобов`язання. Розмір процентів відповідно до ст. 625 ЦК України становить 547,5 % річних, які нараховуються від простроченої суми (база розрахунку). Максимальний розмір процентів, відповідно до ст. 625 ЦК України встановлюється законом. Вказані пропозиція, заявка, відповідь, Додаток до кредитного Договору та паспорт споживчого кредиту підписані відповідачем одноразовим ідентифікатором Е569 та А569, який було відправлено на номер телефону [NUMBER] (а.с. 13, 18-25). Загальні вимоги, додержання яких є необхідним для чинності правочину, визначені статтею 203 Цивільного кодексу України (далі ЦК). Так, зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам. Волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі. Правочин має вчинятися у формі, встановленій законом. Відповідно до статті 204 ЦК правочин є правомірним, якщо його недійсність прямо не встановлена законом або якщо він не визнаний судом недійсним. Якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин може бути визнаний судом недійсним (частина третя статті 215 ЦК). Абзац другий частини другої статті 639 ЦК передбачає, що договір, укладений за допомогою інформаційно-телекомунікаційних систем за згодою обох сторін вважається укладеним в письмовій формі. Стаття 652 ЦК дає визначення, що договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. З урахуванням викладеного слід дійти висновку про те, що будь-який вид договору, який укладається на підставі Цивільного або Господарського кодексів України, може мати електронну форму. Договір, укладений в електронній формі, є таким, що укладений у письмовому вигляді (статті 205, 207 ЦК). Важливо, щоб електронний договір включав всі істотні умови для відповідного виду договору, інакше він може бути визнаний неукладеним або недійсним, у зв`язку з недодержанням письмової форми в силу прямої вказівки закону. У силу частини першої статті 638 ЦК договір вважається укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Важливо розуміти в якому конкретному випадку потрібно створювати електронний договір у вигляді окремого електронного документа, а коли досить висловити свою волю за допомогою засобів електронної комунікації. Метою підписання договору є необхідність ідентифікації підписанта, підтвердження згоди підписанта з умовами договору, а також підтвердження цілісності даних в електронній формі. Якщо є електронна форма договору, то і підписувати його потрібно електронним підписом. Згідно з частиною першою статті 1054 ЦК за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. Вказаний висновок щодо правомірності укладення кредитного договору шляхом підписання електронним цифровим підписом викладено у постанові Верховного Суду від 12.01.2021, справа № 524/5556/19, провадження № 61-16243св20. До аналогічних висновків дійшов Верховний Суд у постановах від 23.03.2020 у справі № 404/502/18 (провадження № 61-8449св19); від 09.09.2020 у справі № 732/670/19 (провадження № 61-7203св20). Тобто судова практика у цій категорії справ є незмінною. Відтак суд робить висновок про належне укладення договору про отримання відповідачкою у позивача 13000,00 грн кредитних коштів. За кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти (ч. 1 ст. 1054 ЦК). Розмір процентів, тип процентної ставки (фіксована або змінювана) та порядок їх сплати за кредитним договором визначаються в договорі (ч. 2 ст. 10561 ЦК). Відповідно до ст. 526 ЦК зобов`язання має виконуватись належним чином відповідно до умов договору та цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства. ТОВ "Універсальні платіжні рішення" (яке є небанківським надавачем платіжних послуг на підставі ліцензії НБУ № 21/788-рк від 01.05.2023, № 3 від 11.11.2023) листом від 27.08.2025 № 83-2708 повідомило про успішність перерахування коштів 27.01.2025 15:38:20 на суму 13000,00 грн, номер картки [NUMBER] , номер транзакції в системі iPay/ua - 635916219, призначення платежу: видача за договором кредиту № 27.01.2025-100001680 (а.с. 13, 14, 26). Отже позивач належним чином виконав своє договірне зобов`язання із надання відповідачці 13000,00 грн кредиту. Заборгованість відповідачки за договором не погашена і складає 19370,00 грн з яких: 13000,00 грн основний борг, 3640,00 грн проценти, 2730,00 грн неустойка, на що вказує складений позивачем розрахунок. Проценти нараховано за період 27.01.2025 - 06.04.2025 (а.с. 15). Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Судові не надано доказів щодо неправильності або необґрунтованості складеного позивачем розрахунку окрім як щодо неустойки. Так, щодо стягнення з відповідачки 2730,00 грн неустойки, суд зазначає що відповідно до п. 18 Прикінцевих та перехідних положень ЦК у період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування у разі прострочення позичальником виконання грошового зобов`язання за договором, відповідно до якого позичальнику було надано кредит (позику) банком або іншим кредитодавцем (позикодавцем), позичальник звільняється від відповідальності, визначеної статтею 625 цього Кодексу, а також від обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за таке прострочення. Установити, що неустойка (штраф, пеня) та інші платежі, сплата яких передбачена відповідними договорами, нараховані включно з 24 лютого 2022 року за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) за такими договорами, підлягають списанню кредитодавцем (позикодавцем). Відповідно до ч.ч. 2, 6 ст. 4 ЦК основним актом цивільного законодавства України є Цивільний кодекс України. Актами цивільного законодавства є також інші закони України, які приймаються відповідно до Конституції України та цього Кодексу (далі - закон). Якщо суб`єкт права законодавчої ініціативи подав до Верховної Ради України проект закону, який регулює цивільні відносини інакше, ніж цей Кодекс, він зобов`язаний одночасно подати проект закону про внесення змін до Цивільного кодексу України. Поданий законопроект розглядається Верховною Радою України одночасно з відповідним проектом закону про внесення змін до Цивільного кодексу України. Зміни до цього Кодексу можуть вноситися виключно законами про внесення змін до Цивільного кодексу України. Цивільні відносини регулюються однаково на всій території України. Вказаний позивачем Закон України "Про споживче кредитування" не зазнав змін порівняно із вказаними положеннями ст. 4 і п. 18 Прикінцевих та перехідних положень ЦК. Тому в цій частині суд відмовляє в задоволенні позову про стягнення 2730,00 грн неустойки оскільки позивач мав її списати в силу зазначеного припису закону. Ураховуючи зазначене, оцінивши докази, суд робить висновок, що відповідачкою порушено права позивача у частині належного виконання зобов`язань за кредитним договором. Відповідачка має заборгованість перед позивачем за кредитним договором і позов підлягає частковому задоволенню у сумі 13000,00 грн основний борг і 3640,00 грн проценти, а всього 16640,00 грн. Судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог (ч. 1 ст. 141 ЦПК України). Відтак суд покладає на відповідача 2080,99 грн витрат зі сплати судового збору пропорційно до задоволених позовних вимог (2422,40 ? 19370,00 16640,00) (а.с. 1, 31). На підставі викладеного,

Outcome: approved