Jurisdiction: civil
Date: 2025-11-27 00:00:00

У вересні 2025 року до Київського районного суду м.\~Одеси за підсудністю з Хаджибейського районного суду м.\~Одеси надійшов позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Бізнес Позика» (далі також позивач) до [PERSON] (далі також відповідач) про стягнення заборгованості за кредитним договором №\~514942-КС-001 від 03.11.2024 в розмірі 63\~700\~грн, з яких: 20\~000 грн за тілом кредиту, 30\~800 грн за процентами, 10\~000 грн штраф, 2\~900 грн за комісією. Свої позовні вимоги позивач обґрунтовує тим, що на підставі кредитного договору відповідачу надано кошти (кредит). Оскільки відповідачем не виконано обов`язок з повернення тіла кредиту та процентів за користування ним, позивач звернувся з цим позовом до суду. Ухвалою суду від 18.09.2025 провадження у справі відкрито в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення та виклику учасників справи. Відповідач, належним чином повідомлений, відзив до суду не направив. Відтак суд уважає за можливе здійснити судовий розгляд за наявними матеріалами та винести заочне рішення по суті спору. Будь-яких заперечень від позивача/відповідача про ухвалення заочного рішення у справі не надходило. Дослідивши матеріали справи та наявні в ній докази, суд дійшов висновку про задоволення позову з таких підстав. Судом установлено, що 03.11.2024 між ТОВ «Бізнес Позика» та [PERSON] укладено кредитний договір №\~514942-КС-001 в електронній формі, шляхом його підписання відповідачем одноразовим ідентифікатором, відповідно до якого позичальнику надано кредит у розмірі 20\~000 грн, шляхом перерахування на його банківський рахунок (банківську картку) на умовах строковості, зворотності та платності. Строк надання кредиту 24 тижні, розмір денної процентної ставки 1 %. Факт зарахування коштів на картковий рахунок відповідача 03.11.2024 в сумі 20\~000\~грн підтверджується випискою про рух коштів за її картковим рахунком №\~ [NUMBER] , відкритим в АТ КБ «Приватбанк». Мотиви прийнятого рішення Договір є\~укладеним,\~якщо сторони\~досягли згоди\~з усіх\~істотних умов\~договору.\~ Договір\~укладається шляхом\~пропозиції однієї\~сторони укласти\~договір (оферти)\~і прийняття\~пропозиції (акцепту)\~другою стороною\~(ч.\~1,\~2\~ст.\~638\~ЦК України).\~ Відповідно до ч. 2 ст.\~639 ЦК України, якщо сторони домовилися укласти договір за допомогою інформаційно-телекомунікаційних систем, він вважається укладеним у письмовій формі. Закон України «Про електронну комерцію»\~визначає організаційно-правові засади діяльності у сфері електронної комерції в Україні, встановлює порядок вчинення електронних правочинів із застосуванням інформаційно-телекомунікаційних систем та визначає права і обов`язки учасників відносин у сфері електронної комерції.\~ Статтею 3 цього Закону\~визначено, що електронний договір\~це домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав і обов`язків та оформлена в електронній формі. Відповідно до ч. 7, 12 ст.\~11 Закону\~електронний договір укладається і виконується в порядку, передбаченому Цивільним та\~Господарським кодексами України, а також іншими актами законодавства. Електронний договір, укладений шляхом обміну електронними повідомленнями, підписаний у визначеному\~статтею 12 цього Закону\~порядку, вважається таким, що за правовими наслідками прирівнюється до договору, укладеного у письмовій формі. Якщо відповідно до акта цивільного законодавства або за домовленістю сторін електронний правочин має бути підписаний сторонами, моментом його підписання є використання: електронного підпису відповідно до вимог законів України «Про електронні документи та електронний документообіг» та «Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги», за умови використання засобу електронного підпису усіма сторонами електронного правочину; електронного підпису одноразовим ідентифікатором, визначеним цим Законом; аналога власноручного підпису (факсимільного відтворення підпису за допомогою засобів механічного або іншого копіювання, іншого аналога власноручного підпису) за письмовою згодою сторін, у якій мають міститися зразки відповідних аналогів власноручних підписів (ст.\~12 Закону). Електронний підпис одноразовим ідентифікатором - дані в електронній формі у вигляді алфавітно-цифрової послідовності, що додаються до інших електронних даних особою, яка прийняла пропозицію (оферту) укласти електронний договір, та надсилаються іншій стороні цього договору (п.\~6 ч. 1 ст.\~3 Закону) Зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього\~Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться (ч.\~1 ст.\~526 ЦК України).\~ За кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти (ч.\~1 ст.\~1054 ЦК України).\~ Згідно з ч.\~2 ст.\~1050 ЦК України, якщо договором встановлений обов`язок позичальника повернути позику частинами (з розстроченням), то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилася, та сплати процентів, належних йому. За договором факторингу (фінансування під відступлення права грошової вимоги) одна сторона (фактор) передає або зобов`язується передати грошові кошти в розпорядження другої сторони (клієнта) за плату (у будь-який передбачений договором спосіб), а клієнт відступає або зобов`язується відступити факторові своє право грошової вимоги до третьої особи (боржника) (ч.\~1 ст.\~1077 ЦК України). Предметом договору факторингу може бути право грошової вимоги, строк платежу за якою настав (наявна вимога), а також право вимоги, яке виникне в майбутньому (майбутня вимога). Майбутня вимога вважається переданою фактору з дня виникнення права вимоги до боржника. Якщо передання права грошової вимоги обумовлене певною подією, воно вважається переданим з моменту настання цієї події. У цих випадках додаткове оформлення відступлення права грошової вимоги не вимагається (ч.\~1, 2 ст.\~1078 ЦК України). Згідно з приписами ст.\~526, 527, 530\~ЦК України зобов`язання повинні виконуватися належним чином, у встановлений строк відповідно до умов договору чи вимог закону. Відповідно до\~ст.\~610\~ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання), тобто ухиляючись від сплати заборгованості за кредитом, відповідач порушує зобов`язання за цим договором. Статтею 525 ЦК України\~передбачена недопустимість односторонньої відмови від зобов`язання. Згідно ч. 2\~ст. 615 ЦК України, одностороння відмова від зобов`язання не звільняє винну сторону від відповідальності за порушення зобов`язання. Отже, зібрані у справі докази вказують на наявність підстав для часткового задоволення позову ТОВ «Бізнес Позика» про стягнення з відповідача, як такого, що порушила взяті на себе зобов`язання, виниклої заборгованості за кредитним договором. Суд уважає, що обставини, викладені позивачем у позові, підтверджені наданими доказами та відповідачем не спростовані. Відтак, суд погоджується з підставністю стягнення тіла кредиту та процентів за користування ним, комісією, проте не може погодитися зі стягненням штрафу з таких підстав. У період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування у разі прострочення позичальником виконання грошового зобов`язання за договором, відповідно до якого позичальнику було надано кредит (позику) банком або іншим кредитодавцем (позикодавцем), позичальник звільняється від відповідальності, визначеної статтею 625 цього Кодексу, а також від обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за таке прострочення. Установити, що неустойка (штраф, пеня) та інші платежі, сплата яких передбачена відповідними договорами, нараховані включно з 24 лютого 2022 року за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) за такими договорами, підлягають списанню кредитодавцем (позикодавцем) (п.\~18 «Прикінцевих та перехідних положень» ЦК України). На підставі Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» №\~64/2022 від 24.02.2022, затвердженого Законом України №\~2102-IX від 24.02.2022, розпочав діяти воєнний стан. Строк дії воєнного стану в Україні неодноразово продовжувався та діє наразі. Отже підстав для стягнення штрафу з відповідача не має. Щодо судових витрат Відповідно до ч.\~1 ст.\~141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Оскільки позов підлягає частковому задоволенню, а саме з відповідача на користь позивача необхідно стягнути 53\~700 грн, що становить 84,30 % від ціни позову, відтак судові витрати, які належить стягнути з відповідача становлять 2\~042,12 грн (2\~422,40 х 98,08\~% / 100\~%). На підставі викладеного,

Outcome: partial