Jurisdiction: civil
Date: 2025-11-26 00:00:00

[PERSON] 20.11.2020 року звернулася до суду з позовом, в якому просила стягнути з відповідачів матеріальну шкоду в розмірі по 5928,05 грн, моральну по 5 тис. грн, а всього 10928,05 грн з кожного. В обґрунтування позову вказала, що є власницею квартири [ADDRESS] . Власниками сусідньої, поверхом вище квартири [ADDRESS] є відповідачі в рівних частках. Останні роки почастішали випадки залиття її квартири каналізаційними стоками з належної відповідачам квартири. Так, із акту від 30.03.2018 р. складеного представниками ПП «Жилтранс» вбачається, зокрема, що відбулось замокання стелі в кухні квартири [ADDRESS] з причин засмічення труби системи водовідведення в квартирі [ADDRESS] , яка знаходиться поверхом вище. З акту від 06.05.2019 р. складеного ТОВ «Виробничо-житловий центр», 02.05.2019 р. вдень трапилось залиття квартири [ADDRESS] з квартири [ADDRESS] , попадання вологи до приміщень кухні квартири [ADDRESS] відбулось у зв`язку з незадовільним станом та забиттям каналізаційного випуску з квартири [ADDRESS] . Шкода, заподіяна квартирі [ADDRESS] є наслідком неналежного утримання інженерних мереж в квартирі [ADDRESS] . Розмір майнової шкоди, завданої внаслідок затоплення її квартири складає 14392,00 грн. Загальна вартість майнової шкоди, з врахуванням витрат на проведення досліджень, склала 17784,17 грн. Крім майнової шкоди, їй було заподіяно і моральну, яку вона оцінює в розмірі 15 тис. грн. Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 14.01.2021 року відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче засідання. Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 19.04.2021 року закрито підготовче провадження та справу призначено до судового розгляду. 25.10.2021 року представником відповідачів подано відзив на позов, у якому просила відмовити у задоволенні позову. Вказала, що надані позивачкою акти вказують на причини затоплення її квартири засмічення труби системи водовідведення (каналізації). ПП «Жилтранс» та ТОВ «Виробничо-житловий центр» не оглядали квартиру [ADDRESS] , власників квартири при складанні акту не викликали, для ознайомлення акт не надавали. Позивачкою не надано жодних доказів звернення до відповідачів із вимогами про відшкодування матеріальної та моральної шкоди. Позивачкою не надано доказів того, що матеріальна та моральна шкода спричинені відповідачами. Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 28.10.2021 року у задоволенні клопотання представника відповідачів адвоката Хмілевської С.Г. про повернення на стадію підготовчого провадження відмовлено, залучено до участі у справі в якості третьої особи ТОВ «Виробничо-житловий центр», розгляд справи відкладено. 24 лютого 2022 року відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України та Закону України "Про правовий режим воєнного стану", Указом Президента України № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» постановлено ввести в Україні воєнний стан строком на 30 діб. Указом Президента України від 14.03.2022 № 133/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 26 березня 2022 року строком на 30 діб. Указом Президента України від 18 квітня 2022 року № 259/2022 "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні" продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 25 квітня 2022 року строком на 30 діб. Указом Президента України від 17 травня 2022 року № 341/2022 "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні" продовжено строк дії воєнного стану з 05 години 30 хвилин 25 травня 2022 року строком на 90 діб. Указом Президента України від 12 серпня 2022 року № 573/2022 "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні" продовжено строк дії воєнного стану з 05 години 30 хвилин 23 серпня 2022 року строком на 90 діб. Указом Президента України від 07 листопада 2022 року № 577/2022 "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні" продовжено строк дії воєнного стану з 05 години 30 хвилин 21 листопада 2022 року строком на 90 діб, який в подальшому було продовжено. Розпорядженням голови Верховного Суду №1/0/9-22 від 06.03.2022 року «Про зміну територіальної підсудності судових справ в умовах воєнного стану», враховуючи неможливість судами здійснювати правосуддя під час воєнного стану, змінено територіальну підсудність судових справ підсудну Херсонському міському суду Херсонської області. Рішенням Вищої ради правосуддя №566/0/15-23 від 30.05.2023 р. «Про відновлення роботи Херсонського міського суду Херсонської області, зміну територіальної підсудності судових справ окремих судів Херсонської області, відтермінування початку відновлення роботи Білозерського районного суду Херсонської області», зокрема вирішено відновити з 1 червня 2023 року роботу Херсонського міського суду Херсонської області, територіальну підсудність судових справ якого змінено розпорядженнями Голови Верховного Суду від 6 березня 2022 року № 1/0/9-22 (зі змінами, внесеними розпорядженням Голови Верховного Суду від 26 вересня 2022 року № 52), від 10 січня 2023 року № 2. Датою початку процесуальної діяльності, зокрема, Херсонського міського суду Херсонської області визначено 12 червня 2023 року. Після відновлення роботи суду, проведення інвентаризації, призначено розгляд справи. Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 29.04.2025 року у задоволенні клопотання представника позивачки про зупинення провадження у справі відмовлено, провадження у справі в частині вимог до [PERSON] закрито, в іншій частині розгляд справи продовжено, призначено судове засідання. Позивачка та її представник в судове засідання не прибули, в матеріалах справи наявна заява представника позивачки про розгляд справи у відсутність, позовні вимоги підтримав, просив задовольнити. Відповідачі в судове засідання повторно не прибули, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялись належним чином, про причини не явки суд не повідомляли, в матеріалах справи наявний відзив. За приписами ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється Суд, дослідивши матеріали справи, встановив наступні обставини та відповідні ним правовідносини. [PERSON] є власницею квартири [ADDRESS] , що підтверджено копією договору купівлі-продажу квартири від 24.09.2014 року, витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності №27205282 від 24.09.2014 р. За інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна №225919202 від 29.09.2020 року, квартира, що розташована за адресою: [ADDRESS] на праві приватної спільної\\ сумісної власності у частках по 1/3 належить [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] . Згідно акту від 30.03.2018 року складеного комісією у складі: директора ПП «Жилтранс» Чуріпа Н.А., майстра [PERSON] , проведено обстеження та складено акт про те, що 30.03.2018 року за заявою власника квартири [ADDRESS] [PERSON] здійснено вихід робітників ПП «Жилтранс» для огляду квартири [ADDRESS] житлового будинку на предмет її залиття із вище розташованої квартири [ADDRESS] . Квартира [ADDRESS] знаходиться на першому поверсі двоповерхового будинку. На момент обстеження в кухні вказаної квартири на стелі видніються бурі плями замокання. Площа кухні квартири [ADDRESS] складає приблизно 8 м2. На стелі кухні наявні бурі плями розміром приблизно 0,15м*1,5м та 0,1 м*0,3 м. В місцях локалізації плям спостерігаються волосяні тріщини. Стеля кухні виконана із гіпсокартону, зашпакльована та окрашена водоемульсійною фарбою. Замокання стелі в кухні квартири [ADDRESS] відбулось з причин засмічення труби системи водовідведення в квартирі [ADDRESS] , яка знаходиться поверхом вище. За актом про залиття квартири [ADDRESS] складеного 06.05.2019 р. Товариством з обмеженою відповідальністю «Виробничо-житловий центр», 02.05.2019 року, вдень, трапилось залиття квартири [ADDRESS] з квартири [ADDRESS] (ІІ поверх). Попадання вологи до приміщень кухні квартири [ADDRESS] вказаного будинку відбулось у зв`язку незадовільним технічним станом та забиттям каналізаційного випуску з квартири [ADDRESS] . На час обстеження квартири [ADDRESS] у приміщенні кухні на стелі від попадання води утворились вологі плями. Причиною залиття є забиття чавунної труби каналізаційного випуску з квартири [ADDRESS] . Для запобігання залиття в подальшому власниці квартири [ADDRESS] необхідно зробити заміну чавунної труби каналізаційного випуску, у прибудові першого поверху та до основного колодязя на вулиці, на пластикову або здійснити повну прочистку чавунної труби. Складено висновки про те, що для визначення розміру збитків нанесених залиттям квартири [ADDRESS] власниці [PERSON] необхідно звернутися до спеціалізованої установи, що має ліцензію на складання кошторисної документації з оцінки житла. Шкода заподіяна квартирі [ADDRESS] є слідством неналежного утримання інженерних мереж в квартирі [ADDRESS] . За висновком судової інженерно-технічної експертизи №57/20 складеним судовим експертом Малим О.В. 13.11.2020 року, вартість відновлювального ремонту квартири [ADDRESS] становить 14392,00 грн. Згідно акту технічного обстеження інженерних комунікацій, розташованих в нежитлових приміщенням квартири [ADDRESS] ( [ADDRESS] складеного 28.09.2021 року КУ Інспекція житлово-комунального господарства Херсонської міської ради, на час обстеження інженерні комунікації, розташовані в санітарних кімнатах та в приміщенні кухні знаходяться у робочому стані згідно з Правилами користування приміщеннями житлових будинків Постанови КМ №45 від 24.01.2006 р. У нежитлових приміщеннях квартири потрібно виконати ремонтні роботи поточного характеру. Нежитлові приміщення (санітарні кімнати, приміщення кухні) підготовлені до проведення ремонту. Комісією зроблено наступні попередні висновки: на час обстеження інженерних комунікацій систем каналізації та водопостачання в житловому будинку за адресою [ADDRESS] , квартирі [ADDRESS] (2 пов) встановлено наступне: Система каналізації, що забезпечує відведення стоків з санітарних приладів в приміщеннях кухні, ванної та туалету в квартирі [ADDRESS] (2пов.) знаходиться в робочому стані, герметична. Відведення стоків з приладів в систему каналізації виконується нормативно, без заторів. Система каналізації в межах нежитлових приміщень квартири [ADDRESS] виконана з труб ПХВ О діаметром 50мм і 100мм та фасонних деталей. Система водопостачання в межах квартири [ADDRESS] (2пов.) знаходиться у робочому стані. Розвідні ланки системи водопостачання в межах квартири герметичні, водорозбірна и запірна арматура находиться у робочому стані. Будь яких течій з системи водопостачання та арматури в межах нежитлових приміщень квартирі не встановлено. Система водопостачання в межах нежитлових приміщень квартири [ADDRESS] виконана з труб металопластмасу на фітингах. Загально будинкова система каналізації від перекриття 1-го та 2-го поверхів до каналізаційного дворового колодязя (кв. [ADDRESS] ) знаходиться в робочому стані. Стоки каналізації з санітарних приладів квартири [ADDRESS] (2пов.) відводяться в каналізаційний дворовий колодязь нормативно, без заторів. Загально будинкова система каналізації від перекриття 1-го і 2-го поверхів. (кв. [ADDRESS] (2пов.)) до дворового каналізаційного колодязя виконана з чавунних труб, діаметром О 100мм. Вертикальний чавунний трубопровід від перекриття 1-го та 2-го поверхів в межах приміщення кухні квартири [ADDRESS] (1 пов.) знаходиться у закритому стані - зашита гіпсокартонними листами наглухо, без пристрою знімного щита або дверного полотна. Відсутній доступ до вертикального трубопроводу загальної будинкової системи каналізації, в тому числі до ревізійному пристрою. Загально будинкова система каналізації від перекриття 1-го та 2-го поверхів (кв. [ADDRESS] ) і до каналізаційного дворового колодязя потребує повної заміни, експлуатується зі значним перевищенням нормативних термінів експлуатації чавунних труб. На випуску загальної будинкової системи каналізації (в несучій зовнішній стіні житлового будинку з боку квартири [ADDRESS] ), а також на частині горизонтального чавунного трубопроводу загальною будинкової системи каналізації побудовано капітальну будівлю квартири [ADDRESS] - прибудова. Місця загального користування (підвал житлового будинку), де розташовані загальнобудинкові системи інженерних комунікацій (водопостачання та каналізації), забудовані сараєм квартири [ADDRESS] використовуються не за призначенням. Вільний доступ до загальнобудинкових інженерних комунікацій в межах приміщень для обслуговування житлового будинку відсутній. Вказаним вище актом встановлено, що житловий будинок [ADDRESS] обслуговує ТОВ «Виробничо-житловий центр» (ТОВ «ВЖЦ»). Відповідно до кошторису послуг управителя ТОВ «Виробничо-житловий центр», до його повноважень, зокрема віднесено утримання спільного майна багатоквартирного будинку та прибудинкової території, а саме технічне обслуговування внутрішньобудинкових систем: холодного водопостачання, водовідведення, теплопостачання, зливної каналізації. Згідно зі ст. 15, 16 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. За змістом положень ч. 3 ст. 386 ЦК України власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової і моральної шкоди. Згідно з частиною першою та пунктом 1 частини другої статті 22 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є, зокрема, втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Відповідно до частини першої статті 1166 ЦК України майнова шкода завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної особи або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування якщо вона доведе, що шкоду завдано не з її вини (частина друга статті 1166 ЦК України). Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у пункті 2 постанови від 27 березня 1992 року № 6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Для наявності деліктної відповідальності необхідна наявність складу правопорушення: а) наявність шкоди, б) протиправна поведінка заподіювача шкоди, в) причинний зв`язок між шкодою та поведінкою заподіювача, г) вина. Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини, якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. З огляду на викладене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу, саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності вини у завданні шкоди, а позивач доводить наявність шкоди та її розмір. Відповідно до Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затвердженими наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76, зареєстрованих в Міністерстві юстиції України 25 серпня 2005 року № 927/11207, передбачено, що у разі залиття квартири складається відповідний акт (пункт 2.3.6 Правил). В додатку № 4 до цих Правил зазначено, що факт залиття квартири та його наслідки фіксується актом комісійного обстеження квартири за участю представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, представників організації (підприємства), яка згідно з укладеною угодою обслуговує внутрішньо-будинкові системи опалення та водопостачання, представника власника будинку, будинкового комітету та затверджується начальником організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. Присутність зацікавлених осіб від потерпілої сторони та з боку винної є обов`язковою. В акті повинно бути відображено: дата складання акта (число, місяць, рік); прізвища, ініціали та посади членів комісії; прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності; характер залиття та його причини; завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість); висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття. Згідно до роз`яснення, наданого Міністерством з питань житлово-комунального господарства України у листі від 29.12.2009 року № 12/20-11-1975, вказується, що п. 2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 N 76 у разі аварії і залиття квартир складається відповідний акт. Додатком 4 до Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій встановлено форму згаданого акта. Тобто, факт залиття квартири та його наслідків фіксується актом комісійного обстеження квартири за участю представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди обслуговує внутрішньобудинкові системи опалення, водопостачання та водовідведення, представника (власника) будинку, будинкового комітету та затверджується начальником організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. В акті повинно бути відображено: дата складання акта; прізвища, ініціали та займані посади членів комісії; прізвище, ім`я, по батькові власника, наймача, орендаря, квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності; прізвище, ім`я, по батькові власника, наймача, орендаря квартири, з вини якого сталося залиття; адреса квартири, поверх, форма власності; характер залиття та його причини; завдана матеріальна шкода, обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість; висновок комісії щодо встановлення вини особи, яка вчинила залиття. Акт обов`язково має бути підписаний всіма членами комісії. Відмова від підпису складеного акта присутніми особами від потерпілої сторони та з боку винної, не впливає на його чинність: у такому випадку в акті має бути зазначено що згадані особи (прізвище ім`я по батькові) підписувати складений акт відмовилися з тих чи інших причин. Отже на підтвердження позовних вимог про відшкодування матеріальної шкоди позивач повинен надати належні та допустимі докази, які б підтверджували факт залиття його квартири саме з вини відповідача, зокрема, комісійний акт, який складено із додержанням вищевказаних вимог Правил, у якому містяться відомості про факт залиття, винну особу, причини залиття, завдані пошкодження та обсяг робіт для їх усунення. Стаття 13 ЦПК України встановлює, що суд розглядає справи на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Згідно зі ст. 89 ЦПК України, виключне право оцінки доказів належить суду, який має оцінювати докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Звертаючись до суду із позовом позивачка просила стягнути з відповідачів в рахунок відшкодування майнової шкоди заподіяної залиттям квартири 14392,00 грн, надавши акти від 30.03.2018 р. та 06.05.2019 р. У постанові від 21.02.2018 в справі №2-1974/11 Верховний Суд визнав правильним висновок суду першої інстанції, з яким погодився й апеляційний суд, про те, що акт від 12 грудня 2007 року не відповідає вимогам, викладеним у Правилах, тому що у ньому не зазначені конкретні причини залиття квартири та особи, які допустили таке залиття, інші потрібні для такого документа реквізити. Тому цей акт не може бути належним і допустимим доказом заподіяння відповідачем майнової шкоди. Надані позивачкою акти складені з порушенням вимог Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затвердженими наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року №76, зокрема, акти не містять даних про присутність при складенні актів потерпілої сторони та винної сторони; не зазначено характер залиття та його причини; також відсутні дані про те, що вина власника квартири [ADDRESS] у залитті встановлена, оскільки посилання в акті на виявлені в ході обстеження кв. [ADDRESS] обсяги пошкоджень в результаті залиття квартири з вище розташованої квартири, не можна вважати обґрунтованим, враховуючи те, що зі змісту актів слідує, що комісією огляд квартири [ADDRESS] не проводився. Крім того, з вказаних актів не можливо встановити дати залиття (період у який таке залиття відбулося), обсяг пошкоджень завданих залиттям квартири. Вказані акти не підписані потерплою стороною. Також в актах не зазначено про неможливість забезпечення під час їх складення участі власників квартири [ADDRESS] . Більш того, представником відповідачів надано акт технічного обстеження інженерних комунікацій, розташованих в нежитлових приміщенням квартири [ADDRESS] ( [ADDRESS] складеного 28.09.2021 року КУ Інспекція житлово-комунального господарства Херсонської міської ради, з якого встановлено, що на час обстеження інженерні комунікації, розташовані в санітарних кімнатах та в приміщенні кухні знаходяться у робочому стані згідно з Правилами користування приміщеннями житлових будинків Постанови КМ №45 від 24.01.2006 р. У нежитлових приміщеннях квартири потрібно виконати ремонтні роботи поточного характеру. Нежитлові приміщення (санітарні кімнати, приміщення кухні) підготовлені до проведення ремонту. Вказаним актом не встановлено будь-яких порушень, які б могли призвести до затоплення квартири позивачки. Позивачкою клопотань про призначення експертизи для визначення причин залиття квартири не заявлено. Оскільки судом встановлено, що акти, на які позивачка посилається, як на підставу позову є неналежними доказами, суд дійшов висновку про недоведеність вини відповідачів у залитті квартири та як наслідок, про відмову у задоволенні позову в повному обсязі. З огляду на те, що вимоги про відшкодування моральної шкоди є похідними від відшкодування матеріальної, а судом не встановлено протиправність дій відповідачів, у вказаній частині позов також задоволенню не підлягає. На підставі ст. 141 ЦПК України судові витрати покладаються на позивачку. Підстави для негайного виконання судового рішення відсутні. Заходи забезпечення позову судом не застосовувалися. Рішення в повному обсязі складене 27 листопада 2025 року.

Outcome: dismissed