Jurisdiction: civil
Date: 2025-11-23 00:00:00

Позивач, ТОВ «Споживчий центр» звернувся до суду з позовом до [PERSON] в якому просить стягнути з відповідача в користь ТОВ «Споживчий центр» заборгованість за кредитним договором №09.11.2024-100002293 від 09.11.2024 у розмірі 14850 грн, а також суму сплаченого судового збору у розмірі 2422,40 грн. Позов обґрунтовує тим, що у відповідності до умов договору №09.11.2024-100002293 від 09.11.2024, який був укладений між сторонами, позивач надав відповідачу кредит у розмірі 5500 грн, що підтверджується квитанцією про видачу коштів, строком на 124 дні з фіксованою незмінною ставкою у розмірі 1 % за 1 день користування кредитом. Посилається на те, відповідач свої зобов`язання за договором не виконує, у зв`язку з чим станом на дату подання позовної заяви утворилась заборгованість у розмірі 14850 грн, що складається із 5500,00 грн - заборгованості за тілом кредиту; 5115 грн заборгованості за процентами, 495 грн комісії, 990 грн додаткова комісія та 2750,00 грн - неустойки, яку просить стягнути з відповідача. \~ \~ \~ \~Ухвалою судді Борщівського районного суду Тернопільської області від 28.10.2025 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі. Розгляд справи постановлено проводити в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін. \~ \~ \~ \~Представник позивача в судове засідання не з`явився. У позовній заяві просить справу слухати за його відсутності. \~ \~ \~ \~Відповідач у судове засідання не з`явився, подав заяву, в якій вказав, що він проходив військову службу у складі Збройних Сил України, отримав поранення, йому встановлено інвалідність 3 групи, як наслідок виконання військового обов`язку. Протягом служби не мав можливості виконувати фінансові зобов`язання. Нараховані проценти є неспівмірними та порушують принцип справедливості. У зв`язку з тим, що він є учасник бойових дій, інвалід війни 3 групи, отримав поранення під час виконання обов`язків військової служби, просить 1. Звільнити його від сплати всіх нарахованих процентів, штрафів та пені за кредитним договором, оскільки вони є надмірним фінансовим тягарем для нього як військовослужбовця, який отримав поранення та став інвалідом. 2. Залишити до сплати лише тіло кредиту, яке він визнає та готовий сплатити. Встановити графік погашення тіла кредиту у сумі 500 грн на місяць, враховуючи його стан здоров`я, інвалідність та обмежений фінансовий стан. Просить врахувати його становище та розглянути заяву з урахуванням ст. 616 ЦК України, ст. 14 Закону «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців», а також гуманітарних обставин, пов`язаних з пораненням і інвалідністю. \~ \~ \~ \~Дослідивши та оцінивши докази по справі суд встановив такі факти. \~ \~ \~ \~09.11.2024\~між ТОВ\~«Споживчий центр»\~та [PERSON] \~укладено кредитний\~договір №09.11.2024-100002293,\~який підписаний\~відповідачем [PERSON] \~за допомогою\~електронного підпису\~одноразовим ідентифікатором\~E777, надісланим\~смс-повідомленням\~на належний\~відповідачу номер\~телефону [NUMBER] . \~ \~ \~ \~Згідно умов кредитного договору: дата видачі кредиту - 09.11.2024, сума кредиту становить 5500 грн, строк, на який надається кредит - 124 дні з дати його надання, дата повернення кредиту 12.03.2025; (п. п. 1-4). \~ \~ \~ \~Процентна ставка "Стандарт" фіксована незмінна процентна ставка у розмірі 1% за 1 день за 1 (один) день користування Кредитом, яка застосовується протягом перших 2 чергових періодів користування кредитом, зазначених у графіку платежів (надалі «чергові періоди»). Розмір процентної ставки не може бути збільшено в односторонньому порядку. (п.6). Процентна ставка "Економ" - фіксована незмінна процентна ставка у розмірі 0.5% за 1 (один) день користування Кредитом, яка застосовується протягом чергових періодів, наступних за черговими періодами, в яких застосовується процентна ставка "Стандарт". Розмір процентної ставки не може бути збільшено в односторонньому порядку. (п.7). \~ \~ \~ \~Комісія, пов`язана з наданням кредиту становить 495 грн. (п.8). \~ \~ \~ \~П.14 кредитного договору встановлено графік платежів за договором. У даному договорі також зазначено реквізити банківської картки відповідача : 4323-34XX-XXXX-0355. \~ \~ \~ \~Згідно п.16 кредитного договору орієнтовна реальна річна процентна ставка за кредитним договором становить 2901.37%. Орієнтовна загальна вартість кредиту для споживача 12100 грн 00 коп. Загальні витрати за споживчим кредитом 6600 грн. \~ \~ \~ \~У пункті 17 кредитного договору передбачено, що неустойка становить 68 грн 75 коп., що нараховується за кожен день невиконання/неналежного виконання кожного окремого зобов`язання незалежно від суми невиконаного/ неналежно виконаного зобов`язання. Як слідує з листа ТОВ «Універсальні платіжні рішення», 10.10.2025 на карту 4323347368610355, згідно договору №09.11.2024-100002293 було перераховані грошові кошти в розмірі 5500 грн. \~ \~ \~ \~Як вбачається з наданої позивачем довідки-розрахунку про стан заборгованості за кредитним договором №09.11.2024-100002293 від 09.11.2024, заборгованість [PERSON] за кредитним договором становить 14850 грн, що складається із 5500 грн - заборгованості за тілом кредиту; 5115 грн заборгованості за процентами, 495 грн комісії, 990 грн - додаткова комісія та 2750 грн - неустойка. Проценти по кредиту нараховані за період з 09.11.2024 по 12.03.2025. \~ \~ \~ \~Суд, розглянувши матеріали справи, дослідивши та оцінивши наявні у справі докази, вважає, що позов слід задовольнити частково, виходячи з наступних підстав. \~ \~ \~ \~Відповідно до вимог ч. ч. 1, 2\~ст.\~207\~ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). \~ \~ \~ \~За змістом статей 626,628\~ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. \~ \~ \~ \~Положеннями ч. 1\~статті 638\~ЦК України встановлено, що істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. \~ \~ \~ \~В силу вимог ст.526 ЦК України\~зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. \~ \~ \~ \~Відповідно до вимог ч. 1 ст.1054\~ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти (частина перша\~статті 1048 ЦК України). \~ \~ \~ \~Положеннями ч. 2\~статті 1054 ЦК України\~встановлено, що до відносин за кредитним договором застосовуються положення параграфа 1 цієї глави, якщо інше не встановлено цим параграфом і не випливає із суті кредитного договору. \~ \~ \~ \~В силу вимог ч. ч. 1, 2\~ст. 639 ЦК України\~договір може бути укладений у будь-якій формі, якщо вимоги щодо форми договору не встановлені законом. \~ \~ \~ \~Якщо сторони домовилися укласти договір у певній формі, він вважається укладеним з моменту надання йому цієї форми, навіть якщо законом ця форма для даного виду договорів не вимагалася. \~ \~ \~ \~Якщо сторони домовилися укласти договір за допомогою інформаційно-комунікаційних систем, він вважається укладеним у письмовій формі. \~ \~ \~ \~Вищенаведене свідчить про належне укладення кредитного договору, шляхом проставляння електронного цифрового підпису сторін. \~ \~ \~ \~Відповідно до вимог ч. 1\~ст. 1048 ЦК України\~позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України. У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики. \~ \~ \~ \~Згідно зі\~статтею 1049ЦК України\~позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. \~ \~ \~ \~Відповідно до вимог ч. ч. 1, 2\~ст. 1056-1 ЦК України\~процентна ставка за кредитом може бути фіксованою або змінюваною. Тип процентної ставки визначається кредитним договором. Розмір процентів, тип процентної ставки (фіксована або змінювана) та порядок їх сплати за кредитним договором визначаються в договорі залежно від кредитного ризику, наданого забезпечення, попиту і пропозицій, які склалися на кредитному ринку, строку користування кредитом, розміру облікової ставки та інших факторів на дату укладення договору. \~ \~ \~ \~Таким чином, у разі укладення кредитного договору проценти за користування позиченими коштами поділяються на встановлені законом (розмір та підстави, стягнення яких визначаються актами законодавства) та договірні (розмір та підстави, стягнення яких визначаються сторонами в самому договорі). \~ \~ \~ \~В силу вимог\~ст. 610 ЦК України\~порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). \~ \~ \~ \~З матеріалів справи встановлено, що відповідач [PERSON] належним чином не виконав умов договору, допустив виникнення заборгованості та у встановлений строк коштів не повернув, що останнім не заперечувалось. \~ \~ \~ \~Таким чином, позивач на праві кредитора вправі вимагати повернення суми кредиту та процентів за його користування від позичальника за договором про надання кредиту за №09.11.2024-100002293 від 09.11.2024. Разом з тим, відповідач поросив звільнити його від процентів та штрафних санкцій відповідно до ст. 14 ЗУ «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей», до матеріалів цивільної справи долучив копію посвідчення ветерана війни учасника бойових дій серія [NUMBER] виданого 30 жовтня 2023 року, посвідчення серія [NUMBER] , особи з інвалідністю третьої групи, довідку до акту огляду МСЕК серія 12ААГ №873551, згідно якої [PERSON] встановлено третю групу інвалідності з 21.05.24 у наслідок поранення, пов`язаного із захистом батьківщини, та довідку №222/8/138А, видану солдату [PERSON] , згідно якої він 12.10.2023 отримав поранення під час захисту Батьківщини, під час забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії проти України, під час дії воєнного стану, під час виконання бойового завдання. Згідно ч.15\~ст. 14 ЗУ «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей»\~військовослужбовцям, призваним на військову службу за призовом під час мобілізації, на особливий період, на весь час їх призову, а військовослужбовцям під час дії особливого періоду, які брали або беруть участь у здійсненні заходів із забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії Російської Федерації у Донецькій та Луганській областях, забезпеченні їх здійснення, які перебували або перебувають безпосередньо в районах та у період здійснення зазначених заходів, - штрафні санкції, пеня за невиконання зобов`язань перед підприємствами, установами і організаціями усіх форм власності, у тому числі банками, та фізичними особами, а також проценти за користування кредитом не нараховуються, крім кредитних договорів щодо придбання майна, яке віднесено чи буде віднесено до об`єктів житлового фонду (житлового будинку, квартири, майбутнього об`єкта нерухомості, об`єкта незавершеного житлового будівництва, майнових прав на них), та/або автомобіля. Визначення «особливого періоду» наведено у\~Законі України від 21 жовтня 1993 року № 3543-XII «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію»\~(далі - Закон № 3543-XII), відповідно до статті 1 якого: мобілізація - комплекс заходів, здійснюваних з метою планомірного переведення національної економіки, діяльності органів державної влади, інших державних органів, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ і організацій на функціонування в умовах особливого періоду, а Збройних Сил України, інших військових формувань, Оперативно-рятувальної служби цивільного захисту - на організацію і штати воєнного часу. Мобілізація може бути загальною або частковою та проводиться відкрито чи приховано; особливий період - період функціонування національної економіки, органів державної влади, інших державних органів, органів місцевого самоврядування, Збройних Сил України, інших військових формувань, сил цивільного захисту, підприємств, установ і організацій, а також виконання громадянами України свого конституційного обов`язку щодо захисту Вітчизни, незалежності та територіальної цілісності України, який настає з моменту оголошення рішення про мобілізацію (крім цільової) або доведення його до виконавців стосовно прихованої мобілізації чи з моменту введення воєнного стану в Україні або в окремих її місцевостях та охоплює час мобілізації, воєнний час і частково відбудовний період після закінчення воєнних дій; Відповідно до\~статті 1 Закону України від 6 грудня 1991 року № 1932-ХІІ «Про оборону України»\~(далі - Закон № 1932-ХІІ) особливий період - період, що настає з моменту оголошення рішення про мобілізацію (крім цільової) або доведення його до виконавців стосовно прихованої мобілізації чи з моменту введення воєнного стану в Україні або в окремих її місцевостях та охоплює час мобілізації, воєнний час і частково відбудовний період після закінчення воєнних дій. Вирішуючи питання щодо темпоральних меж дії особливого періоду в розумінні\~Закону № 3543-XII, Велика Палата Верховного Суду в постанові від 26 серпня 2020 року по справі № 813/402/17 (провадження № 11-609апп19) дійшла висновків, що за змістом наведених вище визначень, навіть за невведення у країні воєнного стану, особливий період, початок якого пов`язаний з моментом оголошення рішення про мобілізацію (крім цільової чи прихованої), хоч і охоплює час мобілізації, однак не може вважатися закінченим лише зі спливом строку, протягом якого підлягали виконанню визначені у відповідному рішенні про мобілізацію заходи. Особливий період закінчується з прийняттям Президентом України відповідного рішення про переведення усіх інституцій України на функціонування в умовах мирного часу. Отже, судом встановлено, що відповідач [PERSON] є учасником бойових дій, був поранений у ході виконання бойового завдання, захищаючи Батьківщину, під час дії воєнного стану, та йому встановлено третю групу інвалідності, однак, те що останній на час укладення кредитного договору 09.11.2024 та протягом строку дії договору, був у статусі військовослужбовця, наданими [PERSON] документами, не доводиться, а відтак, виходячи зі змісту ч.15\~ст. 14 Закону України «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей»\~суд не вбачає підстав для звільнення від процентів за кредитним договором. \~ \~ \~ \~Оскільки доказів належного виконання [PERSON] своїх зобов`язань за вищевказаним кредитним договором матеріали справи не містять, а сума заборгованості відповідача підтверджується довідкою-розрахунком заборгованості, яка надана суду та відповідачем не спростована, позовні вимоги в частині стягнення з відповідача заборгованості за кредитним договором №09.11.2024-100002293 від 09.11.2024. в сумі 10615 грн, що складається із 5500 грн - заборгованості за тілом кредиту; 5115 грн заборгованості за процентами, є обґрунтованими та підлягають задоволенню. Відповідач не надав суду будь-яких належних, достатніх та достовірних доказів на підтвердження іншої суми заборгованості або ж її відсутності. \~ \~ \~ \~Щодо позовних вимог про стягнення із відповідача комісії в розмірі 1485 грн, то ці вимоги задоволенню не підлягають і в цій частині в позові слід відмовити, з огляду на таке. \~ \~ \~ \~Відповідно до пункту 4 частини першої\~статті 1 Закону України «Про споживче кредитування»\~загальні витрати за споживчим кредитом витрати споживача, включаючи проценти за користування кредитом, комісії та інші обов`язкові платежі за додаткові та супутні послуги кредитодавця та кредитного посередника (за наявності), для отримання, обслуговування і повернення кредиту. \~ \~ \~ \~До загальних витрат за споживчим кредитом включаються, зокрема, комісії кредитодавця, пов`язані з наданням, обслуговуванням і поверненням кредиту, у тому числі комісії за обслуговування кредитної заборгованості, розрахунково-касове обслуговування, юридичне оформлення тощо (частина друга\~статті 8 Закону України «Про споживче кредитування»). \~ \~ \~ \~Таким чином,\~Закон України «Про споживче кредитування»\~передбачив право банку встановлювати у кредитному договорі комісію за обслуговування. Але законодавство визначає і низку пов`язаних із цим обмежень для банку. \~ \~ \~ \~На виконання вимог, зокрема, пункту 4 частини першої статті\~1\~та частини другої статті\~8 Закону України «Про споживче кредитування»\~Правління Національного банку України постановою від 8 червня 2017 року № 49\~затвердило Правила розрахунку банками України загальної вартості кредиту для споживача та реальної річної процентної ставки за договором про споживчий кредит (далі Правила про споживчий кредит). \~ \~ \~ \~Відповідно до пункту 5 Правил про споживчий кредит банк надає споживачу детальний розпис складових загальної вартості кредиту у вигляді графіка платежів (згідно зі строковістю, зазначеною у договорі про споживчий кредит, щомісяця, щокварталу тощо) у розрізі сум погашення основного боргу, сплати процентів за користування кредитом, вартості всіх додаткових та супутніх послуг банку та кредитного посередника (за наявності) за кожним платіжним періодом, за формою, наведеною в додатку 2 до цих Правил. \~ \~ \~ \~Отже, банк має надати споживачу за визначеною формою детальний розпис усіх складових загальної вартості кредиту у вигляді графіка платежів, включно з передбаченою у договорі комісією за обслуговування, за кожним платіжним періодом. \~ \~ \~ \~Пунктом 8 кредитного договору передбачено, що комісія, пов`язана з наданням кредиту становить 9% від суми Кредиту та дорівнює 495 грн. \~ \~ \~ \~Однак, розмір комісії за надання кредиту, який визначено в кредитному договорі, встановлено без уточнення найменування конкретних послуг та систематичності запиту споживачем інформації щодо обслуговування кредитної заборгованості. \~ \~ \~ \~Водночас з тексту позовної заяви взагалі не випливає і зміст вказаної послуги, і обґрунтованість встановлення плати за її надання відповідно до\~Закону України «Про споживче кредитування». \~ \~ \~ \~Відповідно до частини першої\~статті 509 ЦК України\~зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від вчинення певної дії (негативне зобов`язання), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Таким чином, за змістом загальних норм права об`єктом зобов`язання не можуть бути дії, які одна із сторін вчиняє на власну користь (аналогічні висновки викладені у постановах Великої Палати Верховного Суду від 13 липня 2022 року у справі № 496/3134/19 (пункти 28, 29), у справі № 363/1834/17 (пункт 27). \~ \~ \~ \~За кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити відсотки (частина перша\~статті 1054 ЦК України). Отже, суть зобов`язання за кредитним договором полягає в обов`язку банку надати гроші (кредит) позичальникові та в обов`язку останнього їх повернути і сплатити за користування ними проценти (аналогічний висновок викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 13 липня 2022 року у справі № 363/1834/17 (пункт 28). \~ \~ \~ \~Інакше кажучи, у кредитних відносинах економічною метою кредитодавця є повернення суми кредиту та одержання процентів за користування кредитом. Кредитодавець заінтересований у своєчасному виконанні позичальником обов`язків за кредитним договором, для чого позичальник має бути поінформований про строки i суми належних платежів (аналогічний висновок, викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 13 липня 2022 року у справі № 496/3134/19 (пункт 31.25). \~ \~ \~ \~Розрахунок для позичальника суми його чергового платежу, суми дострокового повернення заборгованості, а також інформування позичальника у вигляді SMS-повідомлень, довідок за телефоном, електронною поштою, через інтернет-сервіс банку або в іншій формі щодо суми платежу, щодо стану кредитної заборгованості, щодо надходження та зарахування коштів на рахунок для повернення заборгованості, щодо зарахування коштів платежу на рахунок для погашення заборгованості тощо, є діями, які банк вчиняє, насамперед, на власну користь. Надання за ціною встановленої у кредитному договорі комісії інших послуг за обслуговування, не пов`язаних із інформуванням позичальника, не передбачено. \~ \~ \~ \~Банкам забороняється вимагати від клієнта придбання будь-яких товарів чи послуг від банку або від спорідненої чи пов`язаної особи банку як обов`язкову умову надання банківських послуг (частина третя\~статті 55 Закону «Про банки і банківську діяльність»), однією із яких є розміщення залучених у вклади (депозити), у тому числі на поточні рахунки, коштів та банківських металів від свого імені, на власних умовах та на власний ризик (пункт 3 частини третьої\~статті 47 цього Закону), зокрема надання споживчого кредиту. Тому банк не може стягувати з позичальника платежі за дії, які він вчиняє на власну користь (ведення кредитної справи, договору, розрахунок і облік заборгованості за кредитним договором тощо), чи за дії, які позичальник вчиняє на користь банку (наприклад, прийняття платежу від позичальника), чи за дії, що їх вчиняє банк або позичальник з метою встановлення, зміни, припинення правовідносин (укладення кредитного договору, внесення до нього змін тощо). Таким чином банк неповноважний стягувати з позичальника плату (комісію) за обслуговування, встановленому у договорі, який підписали сторони, оскільки такі дії не становлять банківську послугу, яку замовив позичальник (або супровідну до неї), а є наслідком реалізації прав та обов`язків банку за кредитним договором і відповідають економічним потребам лише самого банку. \~ \~ \~ \~Принципи справедливості, добросовісності та розумності є фундаментальними засадами цивільного законодавства та основами зобов`язання (пункт 6 частини першої статті\~3, частина третя статті\~509 ЦК України), спрямованими, зокрема, на реалізацію правовладдя та встановлення меж поведінки у цивільних відносинах. Добросовісність у діях їхнього учасника означає прагнення сумлінно використовувати цивільні права і сумлінно виконувати цивільні обов`язки, у тому числі передбачати можливість завдання своїми діями, бездіяльністю шкоди правам та інтересам інших осіб. \~ \~ \~ \~З урахуванням принципів справедливості та добросовісності на позичальника не можна покладати обов`язок сплачувати платежі за послуги, за отриманням яких він до кредитодавця фактично не звертався. Недотримання вказаних принципів призводить до порушення прав та інтересів учасників цивільного обороту. Виконання позичальником умов кредитного договору, встановлених із порушенням зазначених принципів, не приводить ці умови у відповідність до засад цивільного законодавства. \~ \~ \~ \~Аналогічні висновки Велика Палата Верховного Суду сформулювала у постанові від 13 липня 2022 року у справі № 363/1834/17 (пункти 29-31). \~ \~ \~ \~Згідно з частиною п`ятою\~статті 12 Закону України «Про споживче кредитування»\~умови договору про споживчий кредит, які обмежують права споживача порівняно з правами, встановленими цим Законом, є нікчемними. \~ \~ \~ \~Враховуючи вищевикладене, умови договору щодо сплати комісії за надання кредиту, є нікчемними, а вимоги щодо стягнення з відповідача заборгованості за комісією в сумі 1485 грн. задоволенню не підлягають. \~ \~ \~ \~Щодо позовних вимог про стягнення із відповідача неустойки в розмірі 2750 грн, то такі теж задоволенню не підлягають і в цій частині в позові слід відмовити, з огляду на наступне. \~ \~ \~ \~Згідно з частиною 1статті 546 ЦК України виконання зобов`язання може забезпечуватися неустойкою, порукою, гарантією, заставою, притриманням, завдатком, правом довірчої власності. \~ \~ \~ \~Частиною 1статті 549 ЦК України передбачено, що неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. \~ \~ \~ \~Відповідно до частини 1статті 551 ЦК України якщо предметом неустойки є грошова сума, її розмір встановлюється договором або актом цивільного законодавства. \~ \~ \~ \~Пунктом 18\~Прикінцевих та перехідних положень ЦК України\~передбачено, що у період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування у разі прострочення позичальником виконання грошового зобов`язання за договором, відповідно до якого позичальнику було надано кредит (позику) банком або іншим кредитодавцем (позикодавцем), позичальник звільняється від відповідальності, визначеної\~статтею 625 цього Кодексу, а також від обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за таке прострочення. Установити, що неустойка (штраф, пеня) та інші платежі, сплата яких передбачена відповідними договорами, нараховані включно з 24 лютого 2022 року за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) за такими договорами, підлягають списанню кредитодавцем (позикодавцем). \~ \~ \~ \~Оскільки\~Указом Президента України від 24 лютого 2022 року №64/2022 та затвердженого Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» №2102-ІХ,в Україні введено воєнний стан, який неодноразово Указами Президента України продовжувався і діє до цього часу,\~ суд вважає, що позичальник підлягає звільненню від обов`язків сплатити на користь кредитодавця (позикодавця) неустойку, штраф, пеню за прострочення виконання зобов`язання з повернення грошових коштів, починаючи у зв`язку із веденням режиму воєнного стану на всій території України. \~ \~ \~ \~Враховуючи ту обставину, що неустойка, яка передбачена кредитним договором, нарахована у період дії в Україні воєнного стану, вона підлягає списанню кредитодавцем та підстави для її стягнення за рішенням суду відсутні. Крім того, відповідно до ст. 141 ЦПК України, необхідно стягнути з відповідача на користь ТОВ «Споживчий центр» судовий збір пропорційно до задоволених позовних вимог у розмірі 1731,56 грн ( 2422, 40 х 10615грн : 14850 грн). \~ \~ \~ \~На підставі викладеного,

Outcome: partial