Jurisdiction: civil
Date: 2025-11-19 00:00:00

12.09.2025 до Вознесенівського районного суду міста Запоріжжя надійшла позовна заява [PERSON] , подана представником адвокатом Янковським Я.О., до відповідача Територіальної громади в особі Запорізької міської ради, в якій позивач просить визнати факт, що [PERSON] є рідною племінницею померлої [INFO] [PERSON] . В обґрунтування позову посилається на те, що матір позивачки [PERSON] та [PERSON] були рідними сестрами. Батьками сестер є [PERSON] та [PERSON] . Тобто [PERSON] є рідною племінницею померлої [PERSON] . У 2015 році померла старша сестра (мати позивачки) [PERSON] . Позивачка продовжила підтримувати родинні стосунки з тіткою. Останні роки вона повністю піклувалась померлою, як фізично, так духовно та матеріально. Заповіт спадкодавець не могла залишити у зв`язку з тим, що мала першу групу інвалідності (деменція). [INFO] померла [PERSON] . Після смерті [PERSON] залишилась спадщина у вигляді квартири [ADDRESS] . Дітей померла не мала та одружена не була. [PERSON] як спадкоємець 5 черги має право отримати у спадщину вказану квартиру «за законом». Для отримання спадщини, нотаріусу необхідно надати оригінали всіх наявних документів які підтверджують родинні відносини. Але у [PERSON] відсутній оригінал свідоцтва про народження померлої [PERSON] , який би свідчив, що померла [PERSON] є рідною сестрою матері заявниці [PERSON] . Позивачка має тільки копію свідоцтва про народження померлої та частину оригіналу самого свідоцтва про народження. Повторно отримати свідоцтво про народження померлої неможливо у зв`язку з тим, що вона народилась в СРСР на території теперішньої російської федерації. У зв`язку з введеним воєнним станом саме через військову агресію російської федерації до України, отримати оригінал вказаного документа неможливо. Незважаючи на те, що є в наявності оригінали всіх документів (окрім свідоцтва про народження померлої [PERSON] є тільки копія та частина оригіналу) нотаріус не зможе видати спадщину «за законом», оскільки дії нотаріуса не можуть бути виконані на припущеннях. Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 12.09.2025 справу розподілено та передано для розгляду судді Сиротенко В.К. Ухвалою судді від 15.09.2025 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у цивільній справі, призначено розгляд справи в порядку загального позовного провадження, призначено підготовче судове засідання. Ухвалою суду від 15.10.2025 задоволено клопотання представника позивача про виклик свідків [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] ; закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на \~10.11.2025. У судові засідання представник відповідача не з`являвся, про дату, час та місце проведення судового засідання повідомлявся у встановленому законодавством порядку. 18.09.2025 через систему «Електронний суд» від відповідача надійшла заява про розгляд справи без участі представника Запорізької міської ради. В заяві також зазначено, що за умови доведення позивачкою всіх обставин, на які вона посилається, Запорізька міська рада покладається на розсуд суду та просить винести законне і обґрунтоване рішення. У судовому засіданні 10.11.2025 позивачка та її представник підтримали позовні вимоги та просили їх задовольнити. Також у судовому засіданні 10.11.2025 були допитані свідки. Після з`ясування всіх обставин справи та перевірки їх доказами, суд перейшов на стадію ухвалення судового рішення, в судовому засіданні оголошено перерву до 20.11.2025. У судове засідання 20.11.2025 сторони не з`явилися, про дату, час та місце проведення судового засідання повідомлені у встановлено законодавством порядку. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі, якщо відповідно до положень Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального засобу не здійснюється. Суд, дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення позивачки та її представника, встановив такі факти та відповідні їм правовідносини. [INFO] у віці 83 роки померла [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , виданим 21.12.2015 Міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Запорізького міського управління юстиції. [INFO] померла [PERSON] , [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , виданим 20.05.2025 Запорізьким відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Запорізькому районі Запорізької області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса). Як вбачається з копії свідоцтва про народження № [NUMBER] , батьками [PERSON] є [PERSON] батько та [PERSON] (мовою оригіналу [PERSON] ) - мати. Відповідно до копії свідоцтва про народження серії [NUMBER] , батьками [PERSON] є [PERSON] батько та [PERSON] - мати. Зазначеними свідоцтвами про народження підтверджується той факт, що [PERSON] та [PERSON] були рідними сестрами. При цьому, у судовому засіданні були досліджені наявні у позивачки оригінал свідоцтва про народження [PERSON] , копія свідоцтва про народження [PERSON] та частина оригіналу свідоцтва про народження [PERSON] . Як пояснила у судовому засіданні позивачка, [PERSON] частково знищила оригінал свого свідоцтва про народження, оскільки страждала на деменцію та не розуміла значення свої дій, що підтверджується довідкою ПсихМСЕК серії 12ААГ №823338 від 09.07.2024. Як вбачається із свідоцтва про народження серії [NUMBER] , виданого 09.12.1957, батьками [PERSON] (позивачка у справі) є [PERSON] батько та [PERSON] - мати. Допитані у судовому засіданні свідки [PERSON] (син позивачки), [PERSON] (подруга позивачки), [PERSON] (подруга та сусідка померлої [PERSON] ) пояснили, що дійсно [PERSON] є рідною тіткою позивачки [PERSON] . [PERSON] піклувалася та доглядала за тіткою [PERSON] до її смерті, також вона організовувала поховання тітки. Як зазначала в позовній заяві та пояснила в судовому засіданні позивачка, встановлення факту родинних відносин із померлою [PERSON] їй необхідно для оформлення спадщини після померлої, оскільки встановити такий факт в позасудовому порядку неможливо через втрату оригіналу свідоцтва про народження [PERSON] . Мотиви, з яких виходив суд, застосовані норми права та висновки суду. Відповідно до пункту 1 частини першої статті 315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами. Факти, що мають юридичний характер - це факти, з якими закон пов`язує виникнення, зміну або припинення правовідносин. У пункті 7 постанові Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року № 5 «Про судову практику у справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» судам роз`яснено, що відповідно до пункту 1 частини першої статті 273 ЦПК України (пункт 1 частини першої статті 315 діючого ЦПК України) суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину, для оформлення права на пенсію в зв`язку із втратою годувальника тощо. Аналіз положень статті 315 ЦПК України свідчить про те, що факт родинних відносин між фізичними особами встановлюється у судовому порядку, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки. Судом враховано, що під родинними відносинами слід розуміти кровний зв`язок між особами, які походять одне від одного (пряма лінія родинних відносин) і кровний зв`язок між особами, які походять від спільного предка (бічна лінія родинних відносин). У прямій лінії родинних відносин знаходяться: мати і син (або донька), батько і син (або донька), дід і внук (внучка), бабка і внук (внучка), прадід і правнук (правнучка), прабабка і правнук (правнучка). У бічній лінії родинних відносин знаходяться, наприклад: рідні брати і сестри, дядько і племінник (племінниця), тітка і племінник (племінниця), двоюрідні брати і сестри тощо. Розрізняють також ступені родинних відносин, які визначаються кількістю народжень, які відділяють народження одного родича від іншого. Родинні відносини є підставою для виникнення численної групи сімейних правовідносин (наприклад, між батьками і дітьми, братами і сестрами, бабкою, дідом і внуками). Таким чином, родинні відносини (споріднення) у теорії права - кровний зв`язок між людьми, з наявністю якого закон пов`язує виникнення, зміну чи припинення прав та обов`язків. Правове значення має як пряме споріднення так і не пряме (бокове), коли родинні зв`язки виникають за наявності спільного пращура (родоначальника). Відповідно до положень частини третьої статті 12, частини першої статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Частиною шостою статті 81 ЦПК України передбачено, що доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Згідно зі статтею 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування (частина перша статті 77 ЦПК України). Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування (частина друга статті 78 ЦПК України). Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання (стаття 80 ЦПК України). У частині першій статті 89 ЦПК України визначено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів) (частина третя статті 89 ЦПК України). Слід звернути увагу, що Верховний Суд неодноразово наголошував на необхідності застосування категорій стандартів доказування та відзначав, що принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи. Зокрема, цей принцип передбачає покладання тягаря доказування на сторони. Одночасно цей принцип не передбачає обов`язку суду вважати доведеною та встановленою обставину, про яку сторона стверджує. Така обставина підлягає доказуванню таким чином, аби задовольнити, як правило, стандарт переваги більш вагомих доказів, тобто коли висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається більш вірогідним, ніж протилежний (постанови Верховного Суду від 14.09.2021р. у справі №910/14452/20, від 25.06.2020р. у справі №924/233/18). Аналогічний стандарт доказування застосовано Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 18.03.2020р. у справі № 129/1033/13-ц. Враховуючи, що [PERSON] було відмовлено у відкритті провадження у справі в порядку окремого провадження, остання звернулася до суду з позовною заявою про встановлення факту родинних відносин, а саме: що позивачка є рідною племінницею померлої [PERSON] . Встановлення такого факту необхідне позивачці для оформлення спадщини після померлої тітки. Вказала, що окрім неї інших спадкоємців немає, оскільки [PERSON] дітей не мала та ніколи не була одружена. Приймаючи до уваги, що матеріалами справи підтверджено, що [PERSON] є рідною тіткою [PERSON] , відповідно остання є її рідною племінницею, а також те, що встановлення юридичного факту має значення для охорони прав та інтересів позивачки, оскільки остання позбавлена можливості у позасудовому порядку встановити вказаний факт з метою оформлення спадщини, суд приходить до висновку про необхідність задоволення позовної заяви. Судові витрати зі сплати судового збору покладаються на позивачку, як про те зазначено у прохальній частині позовної заяви. На підставі викладеного,

Outcome: approved