Jurisdiction: civil
Date: 2025-11-20 00:00:00

Позивач звернулася до Оболонського районного суду м. Києва із зазначеною позовною заявою, в якій просила визначити [PERSON] додатковий строк тривалістю два місяці з моменту набрання судовим рішенням законної сили для подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері [PERSON] . Свої позовні вимоги позивач обґрунтовувала тим, що позивач є дочкою спадкодавця [PERSON] , після смерті якої [INFO] відкрилася спадщина у вигляді квартири за адресою: [ADDRESS] . За твердженням позивача, інших спадкоємців за законом немає, заповіт не складався. Позивач зауважила, що на початку березня 2024 року її мати отримала тяжку травму, була госпіталізована та померла [INFO] . На думку позивача, після смерті матері вона перебувала у тяжкому психоемоційному стані, а їй було діагностовано тяжку хворобу, протягом тривалого часу вона проходила лікування. Позивач зауважила, що 12.03.2025 звернулася до приватного нотаріуса з заявою про прийняття спадщини, але отримала відмову у зв`язку з пропуском строку. На думку позивача, поважною причиною пропуску є тяжка безперервна тривала хвороба, подальше лікування. За твердженням позивача, надання додаткового строку не порушить прав інших осіб, оскільки інших спадкоємців немає. Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 08 вересня 2025 року у справі відкрито загальне позовне провадження, призначено підготовче судове засідання. Ухвалою суду, яка занесена до протоколу судового засідання від 22 жовтня 2025 року, у справі закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті. Представник позивача в судовому засіданні позов підтримав та просив задовольнити. Позивач підтримала свого представника. Відповідач в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду повідомлявся належним чином. Подав до суду відзив, в якому просив суд ухвалити рішення, відповідно до норм чинного законодавства та розглянути справу за відсутності представника Київської міської ради. Повно та всебічно дослідивши наявні в матеріалах справи докази у їх сукупності, суд вважає встановленими наступні обставини та відповідні їм правовідносини. [INFO] померла [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , виданим 20.03.2024 Ірпінським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Бучанському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ). З матеріалів справи убачається, що померла [PERSON] є матір`ю позивача, що підтверджується свідоцтвом про народження позивача [PERSON] серія [NUMBER] виданим 25.02.1957, актовий запис № 11. Прізвище [PERSON] змінила після укладення шлюбу з [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про укладення шлюбу серії [NUMBER] , актовий запис № 9. Як вбачається з матеріалів справи позивач є єдиною спадкоємицею, інші спадкоємці відсутні. Після її смерті залишилося спадкове майно, а саме: квартира за адресою: [ADDRESS] . Судом встановлено, що квартира [ADDRESS] належала померлій на підставі свідоцтва про право власності на квартиру, серії [NUMBER] . Листом приватного нотаріуса Буцикіною Л.О. від 12.03.2025 було повідомлено позивача, що прийняти заяву [PERSON] про прийняття спадщини після померлої [PERSON] нотаріус не має можливості, в зв`язку з тим, що спадкодавець пропустив строк для її прийняття. За приписами ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою. Згідно з ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Частинами 1 та 2 ст. 1268 ЦК України передбачено, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Не допускається прийняття спадщини з умовою чи із застереженням. Відповідно до ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ст. 1270 ЦК України). Згідно з ст. 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Постановою Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснено, що особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволенню не підлягають. Визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не повинен вирішувати питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, установленому статтею 1269 ЦК України, звернувшись в нотаріальну контору, після чого вважається таким, що прийняв спадщину. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. З матеріалів справи вбачається, що після смерті матері позивач захворіла на тяжку онкологічну хворобу, була госпіталізована, перенесла хірургічне втручання та протягом 2024-2025 років постійно проходила лікування, що підтверджується відповідними медичним документами (виписки з медичної карти стаціонарного хворого № 6482 від 18.07.2024, № 6490 від 24.07.2024, № 6554 від 08.08.2024, № 6633 від 29.08.2024, № 6661 від 05.09.2024, № 6804 від 17.10.2024, № 6973 від 22.11.2024, № 7036 від 12.12.2024, консультативним висновком спеціаліста № 000056816 від 07.11.2024, № 1093 від 05.02.2025 тощо). Враховуючи вищенаведені обставини, які перешкоджали позивачу у своєчасному поданні заяви про прийняття спадщини, суд вважає, що позивач пропустила строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин. За таких обставин суд вважає за можливе визначити позивачу додатковий строк для подання нею заяви про прийняття спадщини, що відкрилася після смерті [PERSON] , тривалістю два місяці з моменту набрання судовим рішенням законної сили. Враховуючи зазначене, проаналізувавши всі обставини справи, суд приходить до висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог. На підставі викладеного,

Outcome: approved