Jurisdiction: civil
Date: 2025-11-19 00:00:00

Короткий зміст позовної заяви та її доводи Позивач звернулась до суду з позовом до відповідача про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини посилаючись на те, що [INFO] помер її рідний брат [PERSON] . Після смерті [PERSON] залишилось спадкове майно, яке складається з 1/4 частки квартири [ADDRESS] . Зазначена 1/4 частка належала [PERSON] на праві власності на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом, виданим 09.09.2016 року приватним нотаріусом Чернівецького міського нотаріального округу Половинською О.Б., зареєстрованим в реєстрі за №1968. [PERSON] успадкував 1/2 частки майна, яка становить 1/2 квартири, яка належала його матері [PERSON] , тобто ця частка у складі цілого об`єкта становить 1/4 квартири. Їй також належить 1/4 частка вищевказаної квартири на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом, виданим 09.09.2016 року приватним нотаріусом Чернівецького міського нотаріального округу Половинською О.Б., зареєстрованим в реєстрі за №1967, після смерті матері [PERSON] . Останнім зареєстрованим місцем проживання [PERSON] до дня його смерті був Нижньо-Станівецький психоневрологічний будинок-інтернат, який розташований в [ADDRESS] , де [PERSON] проживав з 20.01.2007 року по день смерті. Відповідно до повідомлення з Нижньостанівецького старостинського округу №1 Брусницької сільської ради Вижницького району Чернівецької області від 02.12.2024 року, сільська рада не володіє відомостями про осіб, які на день смерті [PERSON] проживали з ним, оскільки він перебував в психоневрологічному будинку-інтернаті на державному утриманні. Вона є спадкоємцем другої черги за законом після смерті [PERSON] . Спадкоємці першої черги за законом відсутні. Родинний зв`язок її та [PERSON] як рідних брата та сестри підтверджується свідоцтвами про народження, де їх батьками є [PERSON] та [PERSON] 15.01.2025 року вона звернулась до приватного нотаріуса Вижницького районного нотаріального округу Чернівецької області Оградюк Г.Я. із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом, однак у вчиненні нотаріальної дії їй відмовлено у зв`язку з пропуском строку для подання заяви про прийняття спадщини та не надання доказів, що підтверджують постійне місце проживання спадкоємця зі спадкодавцем на час відкриття спадщини. У встановлений законом шестимісячний строк із заявою про прийняття спадщини вона до нотаріуса не звернулась, оскільки вважала, що через збройну агресію російської федерації та введення в Україні воєнного стану, строк на подання заяви про прийняття спадщини продовжений. Крім того, спадкодавець [PERSON] з 20.01.2007 року по день смерті [INFO] постійно проживав у Нижньо-Станівецькому психоневрологічному будинку-інтернаті на повному державному утриманні. Вказані обставини створили об`єктивні та непереборні перешкоди для неї в своєчасному отриманні достовірної та повної інформації про факт смерті [PERSON] , про наявність спадкового майна та необхідність здійсненню юридичних процедур щодо його прийняття. Вона не мала постійного фізичного та інформаційного доступу до спадкодавця та його справ, що прямо вплинуло на своєчасність її дій. А тому просила визначити їй додатковий строк для подання до нотаріальних органів заяви про прийняття спадщини за законом після смерті [PERSON] , який помер [INFO] , терміном у три місяці з часу набрання рішенням законної сили. Рух справи в суді Ухвалою Шевченківського районного суду м. Чернівці від 18 липня 2025 року відкрито загальне позовне провадження по справі та призначено підготовче судове засідання. Ухвалою Шевченківського районного суду м. Чернівці від 23 жовтня 2025 року витребувано з Першого відділу реєстрації актів цивільного стану у м. Чернівці Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції України докази по справі. Ухвалою Шевченківського районного суду м. Чернівці від 04.11.2025 року закрито підготовче судове засідання та призначено справу до судового розгляду. Аргументи учасників справи Представник позивача [PERSON] [PERSON] в судове засідання не з`явилась, надала суду клопотання, в якому просила розглядати справу у її відсутності та у відсутності позивача, позовні вимоги підтримала повністю та просила їх задовольнити. Представник відповідача Чернівецької міської ради Осовська М.М. в судове засідання не з`явилась, надала суду заяву, в якій просила розглядати справу в її відсутності за наявними доказами та ухвалити рішення у відповідності до вимог чинного законодавства. Третя особа Приватний нотаріус Вижницького районного нотаріального округу Оградюк Г.Я. в судове засідання не з`явилась. Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, дослідивши надані позивачем документи і матеріали, всебічно та повно з`ясувавши обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши в сукупності докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, прийшов до висновку, що позов підлягає задоволенню частково. Обставини справи, встановлені судом та мотиви, з яких виходить суд Судом встановлено, що [INFO] помер [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть (а.с.7). Родинний зв`язок позивача [PERSON] та [PERSON] як рідних брата та сестри підтверджується свідоцтвами про народження, де їх батьками є [PERSON] та [PERSON] (а.с.21-22). Після смерті [PERSON] залишилось спадкове майно, яке складається з 1/4 частки квартири [ADDRESS] , що підтверджується Інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна (а.с.10-12). Зазначена 1/4 частка належала [PERSON] на праві власності на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом, виданим 09.09.2016 року приватним нотаріусом Чернівецького міського нотаріального округу Половинською О.Б., зареєстрованим в реєстрі за №1968 (а.с.8). [PERSON] успадкував 1/2 частки майна, яка становить 1/2 квартири, яка належала його матері [PERSON] , тобто ця частка у складі цілого об`єкта становить 1/4 квартири. Позивачу [PERSON] належить 1/4 частка вищевказаної квартири на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом, виданим 09.09.2016 року приватним нотаріусом Чернівецького міського нотаріального округу Половинською О.Б., зареєстрованим в реєстрі за №1967 (а.с.9), після смерті матері [PERSON] . Останнім зареєстрованим місцем проживання [PERSON] до дня його смерті був Нижньо-Станівецький психоневрологічний будинок-інтернат, який розташований в [ADDRESS] , де [PERSON] проживав з 20.01.2007 року по день смерті, що підтверджується довідкою Нижньо-Станівецького психоневрологічного будинку-інтернату №311 від 29.06.2022 року (а.с.20). Відповідно до повідомлення з Нижньостанівецького старостинського округу №1 Брусницької сільської ради Вижницького району Чернівецької області від 02.12.2024 року (а.с.19-19зв.), сільська рада не володіє відомостями про осіб, які на день смерті [PERSON] проживали з ним, оскільки він перебував в психоневрологічному будинку-інтернаті на державному утриманні. Згідно з відповіддю Першого відділу державної реєстрації актів цивільного стану у м. Чернівці Івано-Франківського міжрегіонального управління Міністерства юстиції України від 29.10.2025 року (а.с.74), за відомостями Державного реєстру актів цивільного стану громадян, актових записів про шлюб та про народження дітей, батьком який ймовірно є [PERSON] , не виявлено. Відповідно до ст.1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Згідно з ч.1 ст.1222 ЦК України, спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народженні живими після відкриття спадщини. Статтями 1216-1218 ЦК України передбачено, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців), яке може здійснюватися за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Відповідно до ст.ст.1220-1221, 1223 ЦК України, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою, і саме з нього виникає право на спадкування, а місцем відкриття - є останнє місце проживання спадкодавця. Відповідно до ст.ст.1268-1270 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. При цьому прийняття спадщини з умовою чи із застереженням не допускається. Статтею 1262 ЦК України передбачено, що у другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця. Відповідно до ст.1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Згідно з ст.1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. 15.01.2025 року позивач [PERSON] звернулась до приватного нотаріуса Вижницького районного нотаріального округу Чернівецької області Оградюк Г.Я. із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом, однак постановою нотаріуса №4/02-31 від 15.01.2025 року у вчиненні нотаріальної дії [PERSON] відмовлено у зв`язку з пропуском строку для подання заяви про прийняття спадщини та не надання доказів, що підтверджують постійне місце проживання спадкоємця зі спадкодавцем на час відкриття спадщини (а.с.27-28). Відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Правила ч.3 ст.1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного ст.1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини кожної справи. Разом з тим, Пленум Верховного Суду України у пункті 24 постанови від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснив, що, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. \~ \~ \~ \~Позивач в позовній заяві вказала, що у встановлений законом шестимісячний строк із заявою про прийняття спадщини вона до нотаріуса не звернулась, оскільки вважала, що через збройну агресію російської федерації та введення в Україні воєнного стану, строк на подання заяви про прийняття спадщини продовжений. \~ \~ \~ \~З введенням 24.02.2022 року воєнного стану в Україні, Кабінетом Міністрів України прийнято постанову №164 від 28.02.2022 року «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану». \~ \~ \~ \~Відповідно до п.3 постанови Кабінету Міністрів України №164 від 28.02.2022 року в редакції постанови Кабінету Міністрів України №209 від 06.03.2022 року, на час дії воєнного стану перебіг строку для прийняття спадщини зупиняється. Згідно з п.3 постанови Кабінету Міністрів України №164 від 28.02.2022 року в редакції постанови Кабінету Міністрів України №480 від 19.04.2022 року, на час воєнного стану перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини. Відповідно до п.3 постанови Кабінету Міністрів України №164 від 28.02.2022 року в редакції постанови Кабінету Міністрів України №719 від 24.06.2022 року, перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини. Згідно з постановою Кабінету Міністрів України №469 від 09.05.2023 року пункт 3 постанови Кабінету Міністрів України №164 від 28.02.2022 року виключено. \~ \~ \~ \~Суд вважає, що вказані законодавчі зміни, їх динаміка створювали об`єктивну правову невизначеність щодо перебігу строків прийняття спадщини в період воєнного стану, що у поєднанні із юридичною необізнаністю позивача, яка була позбавлена можливості своєчасно та повноцінно орієнтуватися в актуальних змінах законодавства, спричинили помилкове уявлення позивача щодо відсутності необхідності у терміновому зверненні до нотаріуса із відповідною заявою. Крім того, спадкодавець [PERSON] з 20.01.2007 року по день смерті [INFO] постійно проживав у Нижньо-Станівецькому психоневрологічному будинку-інтернаті на повному державному утриманні. Вказані обставини створили об`єктивні та непереборні перешкоди для позивача в своєчасному отриманні достовірної та повної інформації про факт смерті [PERSON] , про наявність спадкового майна та необхідність здійсненню юридичних процедур щодо його прийняття. Позивач не мала постійного фізичного та інформаційного доступу до спадкодавця та його справ, що прямо вплинуло на своєчасність її дій. З огляду на викладене, суд вважає, що причини несвоєчасного звернення до нотаріальної контори позивача із заявою про прийняття спадщини є поважними. Висновки за результатами судового розгляду Згідно з ч.3 ст.12 та ч.1 ст.81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Відповідно до позиції Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи), сформованої в пункті 58 рішення у справі «Серявін та інші проти України» (№4909/04): згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v. Spain) № 303-A, пункт 29. За таких обставин, інші доводи учасників справи не стосуються предмету доказування в межах спірних правовідносин. Таким чином, враховуючи вищевикладене та оцінюючи належність, допустимість кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд приходить до висновку, що необхідно визначити [PERSON] додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за законом після смерті [PERSON] , який помер [INFO] , терміном в один місяць з дня набрання судовим рішенням законної сили, задовольнивши частково позовні вимоги. На підставі викладеного та

Outcome: partial