Jurisdiction: civil
Date: 2025-11-16 00:00:00

У вересні 2025 року позивач звернулась до Фортечного районного суду м. Кропивницького з позовом про захист честі, гідності, ділової репутації, визнання недостовірною та такою, що порочить четь, гідність та ділову репутацію інформації стосовно неї поширену відповідачем за позовом [PERSON] на своїх сторінках у соціальних мережах «ТікТок», «Instagram» та « [PERSON] » по якому просила визнати недостовірною та такою, що порочить четь, гідність та ділову репутацію інформації стосовно [PERSON] , а саме: «Чорний реєстратор» котрий співпрацює з шахраями та у змові з ними оформлює незаконні угоди купівлі-продажу", розміщену відповідачем 23.08.2025 року і 30.08.2025 року у мережі «ТікТок» та 24.08.2025 року у мережах «Instagram» і «Facebook»; "Виявляється приватний нотаріус [PERSON] вже фігурує у ряді кримінальних проваджень пов`язаних з шахрайством та заволодінням майна", розміщену відповідачем 26.08.2025 у мережі «Instagram»; "Пані приватний нотаріус [PERSON] вже є фігурантом кримінального провадження кваліфікованого за статтею 190 ч.4, яке пов`язане з шахрайством та заволодінням квартири у 2023 році. Номер кримінального провадження в ЄРДР: 12023121010002785 Номер справи: 405/2068/25", розміщену відповідачем 27.08.2025 у мережі «Instagram» та 29.08.2025 року у мережі «ТікТок»; "Приватний нотаріус [PERSON] ... вже є фігурантом кримінального провадження, кваліфікованого за статтею 190, шахрайство, котре пов`язане з заволодінням квартири у 2023 році", що міститься у відеозаписі, опублікованому відповідачем 30.08.2025 року у мережі «ТікТок», та зобов`язання [PERSON] протягом десяти днів після набрання рішенням законної сили спростувати інформацію, поширену [PERSON] на своїх сторінках у соціальних мережах «ТікТок» «Instagram» та «Facebook», а саме:« [INFO] » котрий співпрацює з шахраями та у змові з ними оформлює незаконні угоди купівлі-продажу", розміщену відповідачем 23.08.2025 року і 30.08.2025 року у мережі «ТікТок» та 24.08.2025 року у мережах «Instagram» і «Facebook»;"Виявляється приватний нотаріус [PERSON] вже фігурує у ряді кримінальних проваджень пов`язаних з шахрайством та заволодінням майна", розміщену відповідачем 26.08.2025 у мережі «Instagram»;"Пані приватний нотаріус [PERSON] вже є фігурантом кримінального провадження кваліфікованого за статтею 190 ч.4, яке пов`язане з шахрайством та заволодінням квартири у 2023 році. Номер кримінального провадження в ЄРДР: 12023121010002785 Номер справи: 405/2068/25", розміщену відповідачем 27.08.2025 у мережі «Instagram» та 29.08.2025 року у мережі «ТікТок»; "Приватний нотаріус [PERSON] ... вже є фігурантом кримінального провадження, кваліфікованого за статтею 190, шахрайство, котре пов`язане з заволодінням квартири у 2023 році", що міститься у відеозаписі, опублікованому відповідачем [INFO] у мережі «ТікТок», шляхом розміщення на своїх сторінках у соціальних мережах «ТікТок» «Instagram» та «Facebook» резолютивної частини рішення суду та заяви зі змістом: «Поширена інформація відносно приватного нотаріуса [PERSON] , розміщена 23.08.2025 року, 29.08.2025 року та [INFO] у мережі «ТікТок», 24.08.2025 року, 26.08.2025 року та [INFO] у мережі «Instagram» та 24.08.2025 року у мережі «Facebook» не відповідає дійсності». На обґрунтування вимог вказує, що відповідач [PERSON] на своїй сторінці у соціальній мережі «ТікТок» (ім`я користувача @ [INFO] ), відповідач за посиланням [INFO] [INFO] розмістив у загальному доступі відеозапис, що містить зображення з елементами графічної обробки. На одному з таких зображень розміщено фотографію офісу позивачки, де чітко видно адресу, за якою розташоване дане приміщення, а також таблички «НОТАРІУС» та «РОЗПОРЯДОК РОБОТИ». Вищевказане зображення також містить знімок профілю позивачки у соціальній мережі «Instagram», де чітко видно світлину, на якій зображена позивачка, а також її ім`я користувача у соціальній мережі «Instagram» - [INFO] Крім цього, вказане зображення містить інформацію з реєстру нотаріусів України, де вказано прізвище, ім`я та по-батькові позивачки [PERSON] та адреса місцезнаходження її офісу, а саме: [ADDRESS] . Наведене зображення доповнене написом: "«Чорний реєстратор» котрий співпрацює з шахраями та у змові з ними оформлює незаконні угоди купівлі-продажу". [INFO] допис з використанням ідентичного зображення з елементами графічної обробки було розміщено відповідачем у загальному доступі на його сторінці у соціальній мережі «Instagram» (ім`я користувача: [INFO] ) за посиланням [INFO] [INFO] , що є аналогічною вищевказаному допису зі сторінки відповідача у соціальній мережі «Instagram», була розміщено відповідачем у загальному доступі на його сторінці у соціальній мережі «Fасеbоок» (ім`я користувача: vlad. grechka.3) за посиланням [INFO] [INFO] відповідач розмістив у загальному доступі допис на своїй сторінці у соціальній мережі «Instagram» за посиланням [INFO] Наведений відеозапис містить зображення з елементами графічної обробки, на одному з яких міститься документ, опублікований у Єдиному державному реєстрі судових рішень по справі №405/2068/25. З наведеного зображення неможливо встановити ані форму даного судового рішення, ані те, які правові наслідки настали в результаті постановлення цього судового рішення. Так само неможливо встановити, яким чином наведений документ стосується позивачки, оскільки будь-яка персональна інформація, що міститься у ньому, є захищеною відповідно до законодавства України щодо захисту персональних даних. Незважаючи на наведене, вищевказане зображення доповнене ім`ям користувача позивачки у соціальній мережі «Instagram» - [INFO], та написами: "Виявляється приватний нотаріус [PERSON] вже фігурує у ряді кримінальних проваджень пов`язаних з шахрайством та заволодінням майна" та: "Справа №405/2068/25". 27.08.2025 року відповідачем на його сторінці у соціальній мережі «Instagram» за посиланням [INFO] було розміщено у загальному доступі відеозапис, що супроводжується дописом, у якому зазначено: "Пані приватний нотаріус [PERSON] вже є фігурантом кримінального провадження кваліфікованого за статтею 190 ч.4, яке пов`язане з шахрайством та заволодінням квартири у 2023 році. Номер кримінального провадження в ЄРДР: 12023121010002785 Номер справи: 405/2068/25". З метою надання розголосу та поширення дописів, розміщених відповідачем у соціальній мережі «Instagram» 24.08.2025 року та 27.08.2025 року, відповідач додатково позначив у них наступні сторінки: Офіційна сторінка Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області (ім`я користувача: gupolice_kr ); Генеральний прокурор Руслан Кравченко (ім`я користувача: гuslan_кгаvchtnko.ua), Офіційний акаунт Суспільного у м. Кропивницький (ім`я користувача: suspilne.kropyvnytskyi); Медійна/новинна компанія - ТРУХА Кропивницький (ім`я користувача: truexa. kropyvnytskyi); Новини та ЗМІ - Кіровоградська Правда (ім`я користувача: кг_ргаvdа ); Новини та ЗМІ - Кропивницький | Кіровоград (ім`я користувача: kгор.роlісе2); Регіональний сайт - Кіровоград Кропивницький (ім`я користувача: kirovograd_offlcial2 ); Регіональний сайт - Кропивницкий ВТЕМЕ (ім`я користувача: kгор_vteme); Спільнота - Кропивницький Кропивницкий | Кіровоград (ім`я користувача: krop.ua). [INFO] на своїй сторінці у соціальній мережі «ТікТок», відповідач за посиланням [INFO] розмістив у загальному доступі відеозапис, що є аналогічним вищевказаному відеозапису зі сторінки відповідача у соціальній мережі «Instagram» та містить той самий текст, що й допис до відеозапису на його сторінці у соціальній мережі «Instagram». Крім цього, [INFO] відповідач на своїй сторінці у соціальній мережі «ТікТок» розмістив у загальному доступі відеозапис за посиланням [INFO] . У ньому він стверджує, що: «Приватний нотаріус [PERSON] вже є фігурантом кримінального провадження, кваліфікованого за статтею 190, шахрайство, котре пов`язане з заволодінням квартири у 2023 році» (фрагмент відео 0:01:58-0:02:19). Даний фрагмент відео супроводжується написами «КП 12023121010002785» та «Номер справи: 405/2068/25». Наведений відеозапис також містить зображення з елементами графічної обробки, ідентичне тому, що було використано у відеозаписі, розміщеному відповідачем 23.08.2025 року на його сторінці у соціальній мережі «ТікТок» та 24.08.2025 року у дописі на його сторінці у соціальній мережі «Instagram» (фрагмент відео 0:04:03-0:04:08).Позивач зазначає, що поширена інформація щодо неї є недостовірною, принизливою, такою, що ганьбить честь і гідність та підриває ділову репутацію позивачки. 23 вересня 2025 року ухвалою судді Форьечного районного суду м. Кропивницького прийнято позовну заяву до розгляду та призначено розгляд справи в порядку спрощеного провадження в судовому засіданні. Представник позивача позовні вимоги в судовому засіданні підтримала, просила їх задовольнити. Відповідач в судовому засіданні просив в заявлених вимогах відмовити, подав письмовий відзив на позов, в якому зазначив, що поширена інформація є оціночним судженням та така оцінка є вираженням суб`єктивної думки. Суд, в межах наданих доказів, вислухавши виступи учасників справи, дослідивши матеріали справи, дійшов висновку, що позов не підлягає задоволенню, виходячи з наступного. Частиною 3 ст. 12 ЦПК України встановлено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом ( ст. 81 ЦПК України). Судом встановлено, що відповідач [PERSON] на своїй сторінці у соціальній мережі «ТікТок» (ім`я користувача @ [NUMBER] ), відповідач за посиланням [INFO] [INFO] розмістив у загальному доступі відеозапис, що містить зображення з елементами графічної обробки. На одному з таких зображень розміщено фотографію офісу позивачки, де чітко видно адресу, за якою розташоване дане приміщення, а також таблички «НОТАРІУС» та «РОЗПОРЯДОК РОБОТИ». Вищевказане зображення також містить знімок профілю позивачки у соціальній мережі «Instagram», де чітко видно світлину, на якій зображена позивачка, а також її ім`я користувача у соціальній мережі «Instagram» - [INFO] Крім цього, вказане зображення містить інформацію з реєстру нотаріусів України, де вказано прізвище, ім`я та по-батькові позивачки [PERSON] та адреса місцезнаходження її офісу, а саме: [ADDRESS] . Наведене зображення доповнене написом: "«Чорний реєстратор» котрий співпрацює з шахраями та у змові з ними оформлює незаконні угоди купівлі-продажу". [INFO] допис з використанням ідентичного зображення з елементами графічної обробки було розміщено відповідачем у загальному доступі на його сторінці у соціальній мережі «Instagram» (ім`я користувача: [INFO] ) за посиланням [INFO] [INFO] публікація, що є аналогічною вищевказаному допису зі сторінки відповідача у соціальній мережі «Instagram», була розміщено відповідачем у загальному доступі на його сторінці у соціальній мережі «Fасеbоок» (ім`я користувача: vlad.grechka.3) за посиланням [INFO] [INFO] відповідач розмістив у загальному доступі допис на своїй сторінці у соціальній мережі «Instagram» за посиланням [INFO] Наведений відеозаписмістить зображення з елементами графічної обробки, на одному з яких міститься документ, опублікований у Єдиному державному реєстрі судових рішень по справі №405/2068/25. З наведеного зображення неможливо встановити ані форму даного судового рішення, ані те, які правові наслідки настали в результаті постановлення цього судового рішення. Так само неможливо встановити, яким чином наведений документ стосується позивачки, оскільки будь-яка персональна інформація, що міститься у ньому, є захищеною відповідно до законодавства України щодо захисту персональних даних. Незважаючи на наведене, вищевказане зображення доповнене ім`ям користувача позивачки у соціальній мережі «Instagram» - [INFO], та написами: "Виявляється приватний нотаріус [PERSON] вже фігурує у ряді кримінальних проваджень пов`язаних з шахрайством та заволодінням майна" та: "Справа №405/2068/25". 27.08.2025 року відповідачем на його сторінці у соціальній мережі «Instagram» за посиланням [INFO] було розміщено у загальному доступі відеозапис, що супроводжується дописом, у якому зазначено: "Пані приватний нотаріус [PERSON] вже є фігурантом кримінального провадження кваліфікованого за статтею 190 ч. 4, яке пов`язане з шахрайством та заволодінням квартири у 2023 році. Номер кримінального провадження в ЄРДР: 12023121010002785 Номер справи: 405/2068/25". З метою надання розголосу та поширення дописів, розміщених відповідачем у соціальній мережі «Instagram» 24.08.2025 року та 27.08.2025 року, відповідач додатково позначив у них наступні сторінки: - Офіційна сторінка Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області (ім`я користувача: gupolice_kr ); Генеральний прокурор Руслан Кравченко (ім`я користувача: гuslan_кгаvchtnko.ua), - Офіційний акаунт Суспільного у м. Кропивницький (ім`я користувача:suspilne.kropyvnytskyi); - Медійна/новинна компанія - ТРУХА Кропивницький (ім`я користувача: truexa.kropyvnytskyi); - Новини та ЗМІ - Кіровоградська Правда (ім`я користувача: кг_ргаvdа); - Новини та ЗМІ - Кропивницький | Кіровоград (ім`я користувача: kгор.роlісе2); - Регіональний сайт - Кіровоград|Кропивницький (ім`я користувача: kirovograd_offlcial2 ); - Регіональний сайт - Кропивницкий ВТЕМЕ (ім`я користувача: kгор_vteme); - Спільнота - КропивницькийКропивницкий | Кіровоград (ім`я користувача: krop.ua). [INFO] на своїй сторінці у соціальній мережі «ТікТок», відповідач за посиланням [INFO] розмістив у загальному доступі відеозапис, що є аналогічним вищевказаному відеозапису зі сторінки відповідача у соціальній мережі «Instagram» та містить той самий текст, що й допис до відеозапису на його сторінці у соціальній мережі «Instagram». Крім цього, [INFO] відповідач на своїй сторінці у соціальній мережі «ТікТок» розмістив у загальному доступі відеозапис за посиланням [INFO] . У ньому він стверджує, що: «Приватний нотаріус [PERSON] вже є фігурантом кримінального провадження, кваліфікованого за статтею 190, шахрайство, котре пов`язане з заволодінням квартири у 2023 році» (фрагмент відео 0:01:58-0:02:19). Даний фрагмент відео супроводжується написами «КП 12023121010002785» та «Номер справи: 405/2068/25». Наведений відеозапис також містить зображення з елементами графічної обробки, ідентичне тому, що було використано у відеозаписі, розміщеному відповідачем 23.08.2025 року на його сторінці у соціальній мережі «ТікТок» та 24.08.2025 року у дописі на його сторінці у соціальній мережі «Instagram» (фрагмент відео 0:04:03-0:04:08). Відповідно до ст. 3 Конституції України, людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканість і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю. Кожному гарантується судовий захист права спростовувати недостовірну інформацію про себе і членів своєї сім`ї та права вимагати вилучення будь-якої інформації, а також право на відшкодування матеріальної і моральної шкоди, завданої збиранням, зберіганням, використанням та поширенням такої недостовірної інформації (ст. 32 Конституції України). Інформацією є будь-які відомості та/або дані, які можуть бути збережені на матеріальних носіях або відображені в електронному вигляді (ч. 1 ст. 200 ЦК України). Особистими немайновими благами, які охороняються цивільним законодавством, є: здоров`я, життя; честь, гідність і ділова репутація; ім`я (найменування); авторство; свобода літературної, художньої, наукової і технічної творчості, а також інші блага, які охороняються цивільним законодавством. Відповідно до Конституції України життя і здоров`я людини, її честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються найвищою соціальною цінністю (ст. 201 ЦК України). Відповідно до статті 34 Конституції України, кожен має право вільно збирати, зберігати, використовувати і поширювати інформацію усно, письмово або в інший спосіб - на свій вибір. Згідно зі статтею 68 Конституції України кожен зобов`язаний неухильно додержуватися Конституції та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей. Кожен має право на свободу вираження поглядів в розумінні статті 10 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, якою передбачено свободу дотримуватися своїх поглядів, одержувати і передавати інформацію та ідеї без втручання органів державної влади і незалежно від кордонів. За змістом частини першої статті 302 ЦК України фізична особа має право вільно збирати, зберігати, використовувати і поширювати інформацію. За положеннями статті 29 Закону України «Про інформацію» від 2 жовтня 1992 року № 2657-XII (далі - Закон № 2657-XII), суспільство має право на отримання суспільно необхідної інформації і предметом суспільного інтересу вважається інформація, яка свідчить про загрозу державному суверенітету, територіальній цілісності України; забезпечує реалізацію конституційних прав, свобод і обов`язків; свідчить про можливість порушення прав людини, введення громадськості в оману, шкідливі екологічні та інші негативні наслідки діяльності (бездіяльності) фізичних або юридичних осіб тощо. При цьому суспільство також має право на отримання інформації яка відповідає дійсності та надає можливість суспільству здійснити її оцінку самостійно на основі усіх фактів та різноманіття думок щодо оцінки такої інформації та її значення для суспільства, тому так важливо щоб інформація. Яка розповсюджується будь ким, а особливо засобами масової інформації або лідерами суспільної думки, посадовими особами, державними службовцями, відповідала дійсності з одного боку а з іншого була суспільно значуща та задовольняла попит суспільства на необхідність контролю за діяльністю державних органів та їх посадових осіб. За таких обставин, з огляду на необхідність громадського контролю за діяльністю державних органів та посадових осіб інформація, яка розповсюджується щодо державних посадовців, публічних осіб є суспільно важливою інформацією, а обмеження щодо розповсюдження цієї інформації та межі критики та оцінки поведінки є більш ширшими ніж межі критики та оцінки поведінки пересічного громадянина. Публічна особа, державний службовець, повинен бути готовим до підвищеного рівня критики, у тому числі у грубій формі, прискіпливої уваги суспільства і підвищеної зацікавленості суспільства його діяльністю та/або особистим життям тощо, адже вони обираючи кар`єру публічної особи погодились на таку увагу. Вирішуючи питання про визнання поширеної інформації недостовірною, суди повинні визначати характер такої інформації та з`ясовувати, чи є вона фактичним твердженням, чи оціночним судженням, чи критикою та чи є вона такою, що виходить за межі допустимої критики за встановлених судами фактичних обставин справи. Відповідно до частини другої статті 47-1 Закону України «Про інформацію» оціночними судженнями, за винятком образи чи наклепу, є висловлювання, які не містять фактичних даних, зокрема критика, оцінка дій, а також висловлювання, що не можуть бути витлумачені як такі, що містять фактичні дані, з огляду на характер використання мовних засобів, зокрема гіпербол, алегорій, сатири. Оціночні судження не підлягають спростуванню та доведенню їх правдивості. Таким чином, згідно статті 277 ЦК України не є предметом судового захисту оціночні судження, думки, переконання, критична оцінка певних фактів і недоліків, які, будучи вираженням суб`єктивної думки і поглядів відповідача, не можна перевірити на предмет їх відповідності дійсності (на відміну від перевірки істинності фактів) і спростувати, що відповідає прецедентній судовій практиці Європейського суду з прав людини при тлумаченні положень статті 10 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, особливо якщо такі висловлювання стосуються публічної особи. Або посадової особи рівня суспільного значення та його діяльність представляє суспільний інтерес. Cлід уважно розрізняти факти та оціночні судження і критику у поєднанні з дотримання розумних меж цих суджень. Наявність фактів можна довести, а правдивість оціночних суджень не можна. Що ж стосується оціночних суджень, цю вимогу неможливо виконати, і вона є порушенням самої свободи поглядів, яка є основною складовою права, гарантованого статтею 10 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Лінгенс проти Австрії»). Пленум Верховного Суду України у пункті 15 постанови від 27 лютого 2009 року № 1 «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи» роз`яснив судам, що при розгляді справ зазначеної категорії суди повинні мати на увазі, що юридичним складом правопорушення, наявність якого може бути підставою для задоволення позову, є сукупність таких обставин: а) поширення інформації, тобто доведення її до відома хоча б одній особі у будь-який спосіб; б) поширена інформація стосується певної фізичної чи юридичної особи, тобто позивача; в) поширення недостовірної інформації, тобто такої, яка не відповідає дійсності; г) поширення інформації, що порушує особисті немайнові права, тобто або завдає шкоди відповідним особистим немайновим благам, або перешкоджає особі повно і своєчасно здійснювати своє особисте немайнове право. Під поширенням інформації слід розуміти: опублікування її у пресі, передання по радіо, телебаченню чи з використанням інших засобів масової інформації; поширення в мережі Інтернет чи з використанням інших засобів телекомунікаційного зв`язку; викладення в характеристиках, заявах, листах, адресованих іншим особам; повідомлення в публічних виступах, в електронних мережах, а також в іншій формі хоча б одній особі. Недостовірною вважається інформація, яка не відповідає дійсності або викладена неправдиво, тобто містить відомості про події та явища, яких не існувало взагалі або які існували, але відомості про них не відповідають дійсності (неповні або перекручені). Положеннями статті 30 Закону України «Про інформацію» визначено, що ніхто не може бути притягнутий до відповідальності за висловлення оціночних суджень. Оціночними судженнями, за винятком наклепу, є висловлювання, які не містять фактичних даних, критика, оцінка дій, а також висловлювання, що не можуть бути витлумачені як такі, що містять фактичні дані, зокрема з огляду на характер використання мовно - стилістичних засобів (вживання гіпербол, алегорій, сатири). Оціночні судження не підлягають спростуванню та доведенню їх правдивості. Якщо особа вважає, що оціночні судження або думки принижують її гідність, честь чи ділову репутацію, а також інші особисті немайнові права, вона вправі скористатися наданим їй законодавством правом на відповідь, а також на власне тлумачення справи у тому самому засобі масової інформації з метою обґрунтування безпідставності поширених суджень, надавши їм іншу оцінку. Якщо суб`єктивну думку висловлено в брутальній, принизливій чи непристойній формі, що принижує гідність, честь чи ділову репутацію, на особу, яка таким чином та у такий спосіб висловила думку або оцінку, може бути покладено обов`язок відшкодувати завдану моральну шкоду. В судовому засіданні встановлено і підтверджено, що [PERSON] , за свідоцтвом про право на зайняття нотаріальною діяльністю № 5478 від 04.01.2005 року має право бути призначеною на посаду державного нотаріуса або здійснювати приватну нотаріальну діяльність. Порядок правового регулювання діяльності нотаріату в Україні визначено Законом України «Про нотаріат». Відповідно до положень статті 1 Закону України «Про нотаріат» нотаріат в Україні - це система органів і посадових осіб, на які покладено обов`язок посвідчувати права, а також факти, що мають юридичне значення та вчиняти інші нотаріальні дії, передбачені цим Законом, з метою надання їм юридичної вірогідності. Вчинення нотаріальних дій в Україні покладається на нотаріусів, які працюють в державних нотаріальних конторах, державних нотаріальних архівах (державні нотаріуси), або займаються приватною нотаріальною діяльністю (приватні нотаріуси). Нотаріус є публічною особою, якій державою надано повноваження щодо посвідчення прав і фактів, які мають юридичне значення, та вчинення інших нотаріальних дій з метою надання їм юридичної вірогідності. Вчиняючи нотаріальні дії, нотаріус діє неупереджено, він не може діяти в інтересах жодної з осіб учасника нотаріальної дії. Стаття 10 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод встановила, що кожен має право на свободу вираження поглядів. Це право включає свободу дотримуватися своїх поглядів, одержувати і передавати інформацію та ідеї без втручання органів державної влади і незалежно від кордонів. Здійснення цих свобод, оскільки воно пов`язане з обов`язками і відповідальністю, може підлягати таким формальностям, умовам, обмеженням або санкціям, що встановлені законом і є необхідними в демократичному суспільстві в інтересах національної безпеки, територіальної цілісності або громадської безпеки, для запобігання заворушенням чи злочинам, для охорони здоров`я чи моралі, для захисту репутації чи прав інших осіб, для запобігання розголошенню конфіденційної інформації або для підтримання авторитету і безсторонності суду. Так, в рішенні у справі «Ляшко проти України» Європейський суд з прав людини також зазначив, що свобода вираження поглядів являє собою одну з важливих засад демократичного суспільства та одну з базових умов його прогресу та самореалізації кожного. Предмет пункту другого статті 10 застосовується не тільки до «інформації» чи «ідей», які були отримані зі згоди чи розглядаються як необразливі чи як малозначущі, але й до тих, які можуть ображати, шокувати чи непокоїти. Такими є вимоги плюралізму, толерантності та відкритості думок, без чого неможливе «демократичне суспільство». Свобода політичних дебатів перебуває в самому серці побудови демократичного суспільства, що наскрізь пронизує Конвенцію. При цьому, повинно бути зроблене чітке розмежування між констатацією фактів та оціночними судженнями. У той час як наявність фактів може бути продемонстровано, достовірність оціночних суджень не піддається доведенню. Вимогу доводити достовірність оціночних суджень неможливо виконати, вона порушує свободу думки як таку, що є базовою частиною права, гарантованого статтею 19.При прагненні нотаріуса довести факт, що відносно нього повідомлено недостовірну інформацію необхідно враховувати, що у рішенні Конституційного Суду України від 10.04.2003 № 8-рп/2003 (справа про поширення відомостей) зазначено, що звернення громадян до правоохоронного органу, що містять певні відомості про недодержання законів посадовими або службовими особами, передаються чи повідомляються не з метою доведення таких відомостей до громадськості чи окремих громадян, а з метою їх перевірки уповноваженими на це законом іншими посадовими особами. Тому такі звернення не можуть вважатися поширенням відомостей, які порочать честь, гідність чи ділову репутацію або завдають шкоди інтересам посадової чи службової особи правоохоронного органу. Проблеми, пов`язані з особливостями реалізації права громадян на свободу вираження поглядів і критику стосовно дій (бездіяльності) посадових та службових осіб, неодноразово були предметом розгляду Європейського суду з прав людини. Застосовуючи положення ст. 10 Конвенції про захист прав людини та основних свобод в рішеннях у справах «Нікула проти Фінляндії», «Яновський проти Польщі» та інших, Суд підкреслює, що межі допустимої інформації щодо посадових та службових осіб можуть бути ширшими порівняно з межами такої ж інформації щодо звичайних громадян. Тому, якщо посадові чи службові особи діють без правових підстав, то мають бути готовими до критичного реагування з боку суспільства. Таким чином, така оцінка є вираженням суб`єктивної думки відповідача, фактично коментарем на розпочате за заявою відповідача кримінального провадження №12025121010002129 від 21.08.2025 року за фактом заволодоніння нерухомим майном, а саме будинком, що розташований за адресою в [ADDRESS] , тобто є не твердженням, висловленим особисто відповідачем про факт, а є оцінкою отриманої інформації та власними висновками від цієї інформації. Такі висновки не можуть бути а ні спростовані а ні підтверджені, а тому не можуть бути предметом спору. Поширення таких висновків відповідачем повинно оцінюватись з точки зору суспільно відповідальної поведінки будь якої особи перед суспільством, а аналіз таких висновків повинен здійснюватися суспільством на основі усієї інформації отриманої з різних джерел. Суд, з урахуванням вищезазначеного вважає, що поширена відповідачем інформація містить оціночні судження, має суспільний інтерес до позивачки, яка є нотаріусом, відомості розповсюджені з метою перевірки уповноваженими на це законом іншими посадовими особами, а тому в даному випадку не мало місце поширення неправдивих відомостей, доказів того, що оспорена інформація принижує честь, гідність та ділову репутацію позивача, судом не встановлено, а позивачем всупереч вимог ст. 81 ЦПК України не доведено. З огляду на викладене, суд прийшов до висновку, що заявлені позивачем позовні вимоги є недоведеними, а тому не підлягають задоволенню. На підставі вищевикладеного,

Outcome: dismissed