Jurisdiction: civil
Date: 2025-11-19 00:00:00

Керівник Коростишівської окружної прокуратури С.Зубак звернувся до суду з даним позовом мотивуючи позовні вимоги тим, що слідчим відділенням відділу поліції №2 ЖРУП ГУНП в Житомирській області здійснювалось досудове розслідування у кримінальному провадженні № 12023060420000242 від 24.05.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 246 КК України. Обвинувальний акт направлено до Коростишівського районного суду Житомирської області для розгляду без позовної заяви. Відповідно до обвинувального акту встановлено, що 23.05.2023 близько 00 год., у [PERSON] , який знаходився за місцем проживання за адресою: [ADDRESS] об`єднаної територіальної громади Житомирського району Житомирської області, та достовірно знаючи, що за межами с. Осикове Харитонівської сільської об`єднаної територіальної громади Житомирського району Житомирської області, знаходиться ліс, винник протиправний умисел на незаконну порубку дерев на вказаній ділянці для власних потреб. Так, 23.05.2023, близько 00 год., [PERSON] , реалізуючи свій протиправний умисел, перебуваючи на території свого домоволодіння, взяв бензопилу марки «STIHL» та пішов до лісу, який знаходиться за межами с. Осикове Харитонівської сільської об`єднаної територіальної громади Житомирського району Житомирської області. У подальшому, [PERSON] , перебуваючи у кварталі 11 вділу 10,11 Івницького лісництва Державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України» Філія «Коростишівське лісове господарство», що за межами с. Осикове Харитонівської сільської об`єднаної територіальної громади Житомирського району Житомирської області, який має географічні координати «50,215052,29102335», продовжуючи реалізувати свій злочинний умисел, направлений на незаконну порубку дерев у лісі, порушуючи встановлений порядок охорони, раціонального використання та відновлення лісу, усвідомлюючи, що своїми діями спричиняє шкоду довкіллю, всупереч ст. 66 Конституції України, яка зобов`язує кожного не заподіювати шкоду природі, без відповідного на те дозволу лісорубного квитка, який видається відповідно до ст. 68 Лісового кодексу України та Постанови КМУ № 761 від 23.05.2007 «Про врегулювання питань щодо спеціального використання лісових ресурсів», за допомогою бензопили марки «STIHL» шляхом відокремлення стовбурів на рівні подальшого припинення росту дерев, здійснив незаконну самовільну порубку восьми дерев породи «сосна звичайна», чим спричинив Державному спеціалізованому господарському підприємству «Ліси України» Філія «Коростишівське лісове господарство» шкоди у розмірі 74\~894,49 грн., що є істотною. Зазначені збитки підтверджується матеріалами справи а саме висновком судово інженерно-екологічною експертизою. Вироком Коростишівського районного суду Житомирської області від 08.02.2024 у кримінальному провадженні № 12023060420000242 від 24.05.2023 (судова справа 935/1620/23) затверджено угоду про визнання винуватості, укладену 29.12.2023 між прокурором Коростишівського окружної прокуратури Левченко Ю.Ю. та [PERSON] . [PERSON] визнано винуватим у вчиненні кримінального правопорушення за ч. 1\~ст. 246 КК України\~та призначено узгоджене угодою про визнання винуватості покарання у виді штрафу в розмірі ста неоподаткованих мінімуму доходів громадян, що становить 17 000 гривень. Вказана шкода на даний час обвинуваченим у добровільному порядку не відшкодована. Відповідно до\~ст. 131-1 Конституції України\~в Україні діє прокуратура, яка здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом. Згідно зі\~ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» від 14.10.2014, на органи прокуратури покладено функцію представництва інтересів громадянина або держави в суді у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Відповідно до ч. 3\~ст. 128 КПК України\~цивільний позов в інтересах держави пред`являється прокурором, який повинен обґрунтувати наявність підстав для здійснення представництва інтересів громадянина або держави в суді. Частиною 7 цієї ж статті визначено, що особа, яка не пред`явила цивільного позову в кримінальному провадженні, має право пред`явити його в порядку цивільного судочинства. Відповідно до ч. ч. 3, 4\~ст. 56 ЦПК України\~у визначених законом випадках прокурор звертається до суду із позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами. Завдана шкода навколишньому природному середовищу підлягає стягненню до Державного бюджету України та місцевих бюджетів (аналогічна позиція викладена також і у постанові Вищого господарського суду України № 5017/2376/2012 від 06.03.2013). Невжиття цивільно-правових заходів щодо стягнення вказаної шкоди до спеціального фонду Державного бюджету України та до спеціального фонду місцевих бюджетів порушує інтереси держави. Збитки, завдані внаслідок незаконної рубки лісових ресурсів на території лісового масиву кварталу 11 виділ 10,11 Івницького лісництва Державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України» філія «Коростишівське лісове господарство», відповідно до вимог\~ст. 47 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», п. 7 ч. 3 ст.\~29, п. 4 ч. 1 ст.\~69-1 Бюджетного кодексу України\~підлягають стягненню та зарахуванню до місцевого фонду охорони навколишнього природного середовища Харитонівської сільської ради, на території якої вчинено правопорушення, для подальшого перерозподілу між бюджетами відповідних рівнів. Оскільки, незаконна порубка лісу була вчинена [PERSON] у лісовому масиві, території лісового фонду, що знаходиться лісовому масиву кварталу 11 виділ 10,11 Івницького лісництва Державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України» філія «Коростишівське лісове господарство», що знаходиться в межах Харитонівської сільської ради, то заподіяна відповідачем шкода в загальному розмірі 74 894,49 гривні підлягає стягненню на рахунок спеціального фонду місцевого бюджету. При цьому, встановлено, що органом місцевого самоврядування Харитонівська сільської ради, будь-які заходи спрямовані на стягнення вказаної шкоди не вживались та вживатись не будуть, що свідчить про неналежне здійснення територіальною громадою наданих законом повноважень, а тому даний позов заявляється прокурором. З огляду на викладене, Коростишівська окружна прокуратура звертається до суду з позовом в інтересах держави в особі Харитонівської сільської ради про відшкодування збитків, завданих кримінальним правопорушенням, оскільки незаконна порубка лісових ресурсів заподіяла істотну шкоду економічним інтересам держави, що проявляються у грошових збитках, а саме: вилучення у держави вартості знищеної деревини, недотримання доходів від використання деревини, яку лісокористувач мав реальну можливість одержати, витрати на лісовідновлення зрубаних лісових ділянок, витрати на прибирання місць рубок від порубкових решток тощо. Інтерес держави полягає у поповненні місцевого бюджету, раціонального та законного його використання. До Харитонівської сільської ради направлено лист №53-1182 вих24 від 13.05.2024 щодо необхідності вжиття відповідних заходів, зокрема й шляхом звернення до суду, згідно з отриманою відповіддю від 14.05.2024 №1095, територіальною громадою не вживались заходи щодо стягнення з [PERSON] матеріальних збитків. З огляду на викладене, просить стягнути з [PERSON] на користь держави в особі Харитонівської сільської ради шкоду, заподіяну кримінальним правопорушенням, в розмірі 74\~894,49 гривні. Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримала та просила задовольнити у повному обсязі, проти ухвалення заочного рішення не заперечує. Харитонівська сільська рада в судове засідання свого представника не направили, про розгляд справи повідомлені належним чином. У матеріалах справи міститься клопотання про розгляд справи без участі представника Харитонівської територіальної громади, позовні вимоги підтримують. Відповідач у встановлений судом строк відзив на позов не подавав, клопотань не заявляв, у судові засідання не з`являється, про причини неявки не повідомляє. На адресу зареєстрованого місця проживання та за адресою проживання відповідача, які зазначені в позовній заяві судом направлялась ухвала про відкриття провадження та судові повістки. На адресу суду повертались поштові відправлення до суду без вручення з відміткою, за «адресат відсутній за вказаною адресою», «за закінченням терміном зберігання». Враховуючи, що судове відправлення направлялося відповідачу за місцем його реєстрації та поживання, то суд вважає, що відповідач, у відповідності до\~ст.128 ЦПК України\~є таким, що належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи, заяв та клопотань не надав, відзиву не надіслав, про причини неявки не повідомив, тому суд визнає його неявку з неповажних причин. Відповідно до п.4 ч.8 ст.128\~ЦПК України днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомлені відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси. Враховуючи вищевикладене, беручи до уваги, що судові поштові відправлення направлялись за адресою за місцем реєстрації та поживання відповідача, а згідно позначки працівника вручити поштове відправлення не представляється можливим, так як адресат відсутній за вказаною адресою, тому у суду є підстави розцінювати, що відповідач отримав ухвалу про відкриття провадження та повідомлений про порядок розгляду справи. Верховний Суд у постанові від 18 березня 2021 року у справі № 911/3142/19 сформував правовий висновок про те, що направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, а, у даному випадку, суду (близька за змістом правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 квітня 2018 року у справі № 800/547/17 (П/9901/87/18) (провадження № 11-268заі18), постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 27 листопада 2019 року у справі № 913/879/17, від 21 травня 2020 року у справі № 10/249-10/19, від 15 червня 2020 року у справі № 24/260-23/52-б). Враховуючи вищевикладене, беручи до уваги, що відповідач є таким, що належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи, заяв та клопотань не надав, відзиву не надіслано, про причини неявки не повідомив, тому суд визнає його неявку з неповажних причин та вважає за можливе розглянути справу у її відсутність. Отже судом було вжито всі можливі заходи, щодо виклику відповідача по справі до суду. За таких обставин, суд вважає за можливе розглянути справу за наявними у ній матеріалами, оскільки при підготовці справи до розгляду дотримано вимоги\~ЦПК України\~щодо належного повідомлення сторін у справі про розгляд справи. Відповідно до практики Європейського суду з прав людини сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, та належним чином повідомлена по час і місце розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки (рішення у справі «Пономарьов проти України»). Статтею 174 ЦПК України\~визначено, що при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом. Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву. Подання заяв по суті справи є правом учасників справи. Враховуючи вищенаведене, суд вирішує справу за наявними матеріалами, що передбачено ч. 8\~ст. 178 ЦПК України. Враховуючи вищевикладене, суд вважає можливим вирішити справу на підставі наявних у ній матеріалів та ухвалити заочне рішення, у зв`язку з неподанням відповідачем відзиву, та відсутністю заперечень позивача щодо заочного розгляду справи, що відповідає положенням п. 3, п. 4 ч. 1\~ст. 280 ЦПК України. Дослідивши матеріали справи, всебічно й повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи й вирішення спору по суті, суд дійшов до такого висновку. Відповідно до\~ст. 66 Конституції України, кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки. Згідно зі статтею 5\~Закону України\~«Про охорону\~навколишнього природного\~середовища» ліс, як природний ресурс загальнодержавного значення, підлягає державній охороні і регулюванню використання на всій території України. Відповідно до\~ст. 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища»\~шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Згідно з ч. 2\~ст. 24 Лісового кодексу України\~збитки, завдані внаслідок порушення прав власників лісів, лісокористувачів та громадян, підлягають відшкодуванню в повному обсязі відповідно до закону. Відшкодування шкоди, заподіяної порушенням природоохоронного законодавства, за своєю правовою природою є відшкодуванням позадоговірної шкоди, тобто деліктною відповідальністю. Згідно з вимогами ст.ст.\~105,\~107,\~108 Лісового кодексу України, порушення лісового законодавства тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність згідно із законодавством України. Відповідальність за порушення лісового законодавства несуть особи, винні у незаконному вирубуванні та пошкодженні дерев і чагарників. Підприємства, установи, організації і громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну лісу внаслідок порушення лісового законодавства, у розмірах і порядку, визначених законодавством України. Незаконно добута деревина та інші лісові ресурси підлягають вилученню, а у разі неможливості їх вилучення, стягується їх вартість. Загальні положення про цивільно-правову відповідальність за завдання позадоговірної шкоди визначено у\~статті 1166 ЦК України, відповідно до якої майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Підставою деліктної відповідальності є протиправне винне діяння особи, яка завдала шкоду. Для відшкодування завданої шкоди необхідно довести такі факти як неправомірність поведінки особи; вина завдавача шкоди; наявність шкоди; причинний зв`язок між протиправною поведінкою та заподіяною шкодою. Наявність всіх зазначених умов є обов`язковим для прийняття судом рішення про відшкодування шкоди. Відсутність хоча б одного з цих елементів виключає відповідальність за заподіяну шкоду. У деліктних правовідносинах саме на позивача покладається обов`язок довести наявність шкоди, протиправність (незаконність) поведінки заподіювача шкоди та причинний зв`язок такої поведінки із заподіяною шкодою. Своєю чергою відповідач повинен довести, що в його діях (діях його працівників) відсутня вина у заподіянні шкоди. Тобто діє презумпція вини завдавача шкоди. З досліджених під час розгляду справи матеріалів судом встановлено, що відповідно до вироку Коростишівського районного суду Житомирської області від 08.02.2024 у кримінальному провадженні, відомості про яке внесено до ЄРДР за №12022060420000242 від 24.05.2023 (судова справа 935/1620/23 номер провадження 1-кп/935/143/24) [PERSON] визнано винуватим у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого за ч. 1\~ст. 246 КК України\~та призначено покарання у виді штрафу у розмірі ста неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 17 000 гривень. Вказаний вирок набрав 12.03.2024 року законної сили. Під час розгляду справи суд встановив, що 23.05.2023 близько 00 год. у [PERSON] , який знаходився за місцем проживання за адресою: [ADDRESS] та достовірно знаючи, що за межами с. Осикове, Харитонівської сільської територіальної громади, Житомирського району, Житомирської області знаходиться ліс, виник протиправний умисел на незаконну порубку дерев на вказаній ділянці для власних потреб. Так, 23.05.2023 близько 00 год. [PERSON] , реалізуючи свій протиправний умисел, перебуваючи на території свого домоволодіння взяв бензопилу марки «STIHL» та пішов до лісу, який знаходиться за межами с. Осикове Харитонівської сільської територіальної громади Житомирського району, Житомирської області. У подальшому, [PERSON] , перебуваючи у кварталі 11 виділу 10,11 Івницького лісництва Державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України» Філія «Коростишівське лісове господарство», що за межами с. Осикове Харитонівської сільської територіальної громади, Житомирського району,Житомирської області, який має географічні координати «50,215052,29102335», продовжуючи реалізовувати свій злочинний умисел, направлений на незаконну порубку дерев у лісі, порушуючи встановлений порядок охорони, раціонального використання та відновлення лісу, усвідомлюючи, що своїми діями спричиняє шкоду довкіллю, всупереч\~ст. 66 Конституції України, яка зобов`язує кожного не заподіювати шкоду природі, без відповідного на те дозволу\~лісорубного квитка, який видається відповідно до\~ст. 68 Лісового кодексу України\~та Постанови Кабінету Міністрів України № 761 від 23.05.2007 «Про врегулювання питань щодо спеціального використання лісових ресурсів», за допомогою бензопили марки «STIHL», шляхом відокремлення стовбурів на рівні подальшого припинення росту дерев, здійснив незаконну самовільну порубку восьми дерев породи «сосна звичайна», чим спричинив Державному спеціалізованому господарському підприємству «Ліси України» Філія «Коростишівське лісове господарство» шкоди у розмірі 74894,49 грн., що є істотною. В судовому засіданні під час розгляду кримінального провадження [PERSON] свою вину у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1\~ст. 246 КК України, визнав повністю та підтвердив обставини їх вчинення, вказані в обвинувальному акті. Вказана шкода на час розгляду кримінального провадження обвинуваченим не була відшкодована, цивільного позову у кримінальному провадженні не було пред`явлено. Відповідно до ч. 5, ч. 6 ст. 128 Кримінального процесуального\~кодексу України цивільний позов у кримінальному провадженні розглядається судом за правилами, встановленими цим Кодексом. Якщо процесуальні відносини, що виникли у зв`язку з цивільним позовом, цим Кодексом не врегульовані, до них застосовуються норми\~Цивільного процесуального кодексу України\~за умови, що вони не суперечать засадам кримінального судочинства. Особа, яка не пред`явила цивільного позову в кримінальному провадженні, а також особа, цивільний позов якої залишено без розгляду, має право пред`явити його в порядку цивільного судочинства. Частина 4 статті 82\~Цивільного процесуального\~кодексу України передбачає, що обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом. У матеріалах справи наявний висновок експерта №СЕ-19/106-23/11122-ФХЕД від 19.09.2023, розмір екологічної шкоди (збитку) заподіяної внаслідок незаконної порубки (незаконність порубки встановлено досудовим розслідуванням) 8 дерев породи «сосна звичайна» на території лісового масиву кварталу 11 виділ 10,11 Івницького лісництва Державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України» Філія «Коростишівське лісове господарство» відповідно до протоколу огляду місця події від 23.05.2023 станом на 23.05.2023 становить 74894,49 грн. Згідно з листом першого заступника керівника Коростишівської окружної прокуратури І. Прищепи від 13.05.2024 №53-1182 вих 24 прокурор звертався до голови Харитонівської сільської ради, де просив повідомити чи відшкодовані збитки, що були заподіяні [PERSON] , та чи вживались або вживатимуться заходи щодо стягнення матеріальних збитків. На вказаний лист надано відповідь №1095 від 14.05.2024 про те, що збитки, заподіяні [PERSON] не відшкодовані, заходи щодо відшкодування шкоди сільською радою не вживалися та надали реквізити для сплати шкоди. Відповідно до\~ст. 131-1 Конституції України\~в Україні діє прокуратура, яка здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і порядку, що визначені законом. Згідно зі\~ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» від 14.10.2014, на органи прокуратури покладено функцію представництва інтересів громадянина або держави в суді у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також відсутності такого органу. Відповідно до ч. 3\~ст. 128 КПК України\~цивільний позов в інтересах держави пред`являється прокурором, який повинен обґрунтувати наявність підстав для здійснення представництва інтересів громадянина або держави в суді. Відповідно до ч. ч. 3, 4\~ст. 56 ЦПК України\~у визначених законом випадках прокурор звертається до суду із позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами. Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій скарзі заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Згідно з\~рішенням Конституційного суду України від 08.04.1999 №3-рп/99\~прокурор або його заступник в кожному конкретному випадку самостійно визначає і обґрунтовує в чому саме відбулося порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Як встановлено підпунктом 1 пункту «б» частини 1\~статті 33 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», до делегованих повноважень виконавчих органів сільських, селищних, міських рад належить здійснення контролю за додержанням земельного та природоохоронного законодавства, використанням і охороною земель, природних ресурсів загальнодержавного та місцевого значення, відтворенням лісів. Згідно зі\~статтею 47 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища»\~для фінансування заходів щодо охорони навколишнього природного середовища утворюються місцеві фонди охорони навколишнього природного середовища. Місцеві фонди охорони навколишнього природного середовища утворюються у складі бюджету відповідного місцевого бюджету за місцем заподіяння екологічної шкоди за рахунок частини грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища в результаті господарської та іншої діяльності, згідно із чинним законодавством. Відповідно до пункту 7 частини 3 статті\~29, пункту 4 частини 1 статті\~69-1 Бюджетного Кодексу України, стягнення за шкоду заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності зараховуються до спеціального фонду Державного бюджету України в розмірі 30 відсотків та до спеціального фонду місцевих бюджетів в розмірі 70 відсотків тому числі: до сільських, селищних, міських бюджетів, бюджетів об`єднаних територіальних громад, що створюються згідно із законом та перспективним планом формування територій громад - 50 відсотків, обласних бюджетів та бюджету Автономної Республіки Крим - 20 відсотків. Враховуючи наведені положення законодавства, завдана шкода навколишньому природному середовищу підлягає стягненню до Державного бюджету України та місцевих бюджетів (аналогічна позиція викладена також і у постанові Вищого господарського суду України № 5017/2376/2012 від 06.03.2013). Невжиття цивільно-правових заходів щодо стягнення вказаної шкоди до спеціального фонду Державного бюджету України та до спеціального фонду місцевих бюджетів порушує інтереси держави. При цьому пунктом 9 Порядку організації роботи органів Державної казначейської служби України у процесі казначейського обслуговування державного та місцевих бюджетів за доходами та іншими надходженнями, затвердженого наказом Державної казначейської служби України від 09.08.2013 № 128, регламентовано, що платежі, які відповідно до\~Бюджетного кодексу України\~та закону про Державний бюджет України розподіляються між державним та місцевими бюджетами, зараховуються на аналітичні рахунки, відкриті в Головних управліннях Казначейства на ім`я органу Казначейства «Кошти, які підлягають розподілу між державним і місцевим бюджетами» Плану рахунків в розрізів територій та кодів\~класифікації доходів бюджету. Таким чином збитки, завдані внаслідок незаконної рубки лісових ресурсів на території Харитонівської сільської ради, відповідно до вимог\~ст. 47 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», п. 7 ч. 3 ст.\~29, п. 4 ч. 1 ст.\~69-1 Бюджетного кодексу України\~підлягають стягненню та зарахуванню до місцевого фонду охорони навколишнього природного середовища Харитонівської сільської ради, на території якої вчинено правопорушення, для подальшого перерозподілу між бюджетами відповідних рівнів. Оскільки, незаконна порубка лісу була вчинена [PERSON] на території лісового масиву кварталу 11 виділ 10,11 Івницького лісництва Державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України» філія «Коростишівське лісове господарство», який знаходиться на території Харитонівської сільської ради, то заподіяна відповідачем шкода в загальному розмірі 74\~894,49 гривні підлягає стягненню на рахунок спеціального фонду місцевого бюджету. При цьому, встановлено, що органом місцевого самоврядування Харитонівська сільська рада, будь-які заходи спрямовані на стягнення вказаної шкоди не вживались та вживатись не будуть, що свідчить про неналежне здійснення радою наданих законом повноважень, а тому даний позов заявляється прокурором, оскільки незаконна порубка лісових ресурсів заподіяла істотну шкоду економічним інтересам держави, що проявляються у грошових збитках, а саме: вилучення у держави вартості знищеної деревини, недотримання доходів від використання деревини, яку лісокористувач мав реальну можливість одержати, витрати на лісовідновлення зрубаних лісових ділянок, витрати на прибирання місць рубок від порубкових решток тощо. Інтерес держави полягає у поповненні місцевого бюджету, раціонального та законного його використання. Відповідно до ст.ст.\~12,\~81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених Кодексом. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях. Враховуючи, що прокурор надав обґрунтовані правові докази вини Відповідача, а останній не надав суду жодних доказів на спростування доводів позовної заяви, отже позовні вимоги про відшкодування шкоди, завданої внаслідок порушення лісового законодавства, є обґрунтованими, підтвердженими зібраними у справі доказами та не спростованими у встановленому процесуальним законом порядку відповідачем, а тому підлягають до задоволення. Виходячи з наведеного, враховуючи\~\~положення ст. ст.\~133\~та\~141 ЦПК України\~та взявши до уваги те, що у даному спорі прокурор був звільнений від сплати судового збору, тому такий слід стягнути з [PERSON] .

Outcome: approved