Jurisdiction: civil
Date: 2025-11-16 00:00:00

У березні 2024 року керівник Кропивницької окружної прокуратури Кіровоградської області в інтересах держави в особі Кропивницької міської ради звернувся в суд із позовом до [PERSON] , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на стороні відповідача [PERSON] про витребування майна з чужого незаконного володіння. Позов мотивує тим, що відповідно до інформації наданої ОКП «Кіровоградське ООБТІ» від 20.05.2022 №644-17/20, станом на 01.01.2013 право власності на квартиру за адресою: [ADDRESS] , не зареєстровано/43/. Станом на 19.05.2022 в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно є відсутньою інформація про власника квартири, що підтверджується інформаційною довідкою №301378347 /а.с.23 т.1/. Зазначив, що в даній квартирі проживав [PERSON] , [INFO] , який помер приблизно [INFO] . Його поховання здійснювалось за кошти місцевого бюджету згідно ст. 16 Закону України «Про поховання та похоронну справу» /а.с.42, 46 т.1/ Оскільки померлого було виявлено сусідами, вказана квартира була опечатана 26.01.2022 слідчим СВ Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області. Відповідно до інформації Кропивницької міської державної нотаріальної контори №2 ПМУ МЮ (м. Одеса), в Спадковому реєстрі (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину, заповіти/спадкові договори) спадкові справи щодо [PERSON] відсутні /а.с.81т.1/. У травні 2022 році Управлінню комунальної власності Кропивницької міської ради (далі - Управління) стало відомо про об`єкт з ознаками відумерлої спадщини за адресою: [ADDRESS] , в якій проживав померлий [PERSON] . Оскільки право власності на квартиру незареєстровано, Управлінням було виготовлено технічну документацію для оформлення права власності на квартиру за Кропивницькою міською територіальною громадою. 02.10.2023 Управлінням отримано інформацію, що вищезазначена квартира продається, а також замінено вхідні двері та замки. З інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна №348728057 було встановлено, що 17.08.2023 приватним нотаріусом Кропивницького районного нотаріального округу, Кіровоградської області Руденко Н.П. внесено відомості про реєстрацію права власності за [PERSON] , [INFO] , на дану квартиру на підставі договору купівлі-продажу № 793 від 17.08.2023 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна №2783000235040)/а.с.24 т.1/. З копії договору вбачається, що він укладений між громадянкою [PERSON] , [INFO] , (продавець), та [PERSON] , [INFO] (покупець)/а.с. 33 т.1/. Згідно інформації, вказаної у Договорі, на підтвердження права власності продавець надала нотаріусу свідоцтво про право власності на житло, видане 29.04.2002 Кіровоградською міською радою народних депутатів № 35264, та повідомила, що державна реєстрація права власності на нерухоме майно проведена ОКП «КООБТІ» 29.04.2002 за номером запису 46667, в книзі 137 /а.с.38т.1/ 04.10.2023 року Кропивницьким РУП ГУНП в Кіровоградській області розпочато досудове розслідування за №12023121010002785 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст.190 КК України, за фактом вчинення неправомірних дій в умовах воєнного стану, шляхом заволодіння квартирою по [ADDRESS] , в якій проживав [PERSON] , [INFO] , та в подальшому 17.08.2023 на підставі договору купівлі-продажу продали вказану квартиру, чим спричинено матеріальних збитків Кропивницькій міській раді/а.с. 71т.1/. В ході розслідування було встановлено, що інвентаризаційна справа за адресою [ADDRESS] не значиться, право власності на нерухоме майно за вказаною адресою станом на 01.01.2013 не було зареєстровано. Реєстраційне посвідчення на ім`я [PERSON] від 29.04.2002 в ОКП КООБТІ не видавалось. Запис в реєстровій книзі №137 за реєстровим номером 46667 не проводився. Архівна довідка від 23.05.2023 на прізвище [PERSON] ОКП КООБТІ не видавалась. Також, у відповідь на запит окружної прокуратури, Кропивницькою міською радою листами 02.10.2023 №773/22 повідомлено, що квартира [ADDRESS] є неприватизованою, утворює державний житловий фонд та перебуває віданні Кропивницької міської ради(право комунальної власності)/а.с.28т.1/. Вважає, що нерухоме майно - квартира [ADDRESS] вибуло з володіння власника - територіальної громади міста Кропивницького без її волі, на підставі підроблених Свідоцтва про право власності, архівної Довідки ОКП «Кіровоградське ООБТІ» від 23.05.2023 та реєстраційного посвідчення ОКП «Кіровоградське ООБТІ» від 29.04.2022 із подальшим укладенням договору купівлі продажу з відповідачем. Вважає, що титульний володілець майна [PERSON] матиме можливість отримати компенсацію або повернення сплачених коштів за придбану квартиру від [PERSON] , а тому просить витребувати з чужого незаконного володіння відповідача до комунальної власності територіальної громади міста Кропивницького в особі Кропивницької міської ради квартиру [ADDRESS] , загальною площею 44,1 м?, житловою площею 30,7 м?, а також стягнути з відповідача понесені судові витрати. Ухвалою судді Кіровського районного суду м. Кіровограда від 12.04.2024 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі, призначено підготовче засідання. 20.06.2024 року представник відповідача [PERSON] через канцелярію суду подала відзив на позовну заяву. В свою чергу, представник позивача Кропивницької міської ради 25.06.2024 року та представник Кропивницької окружної прокуратури Кіровоградської області 28.06.2024 року подали відповідь на відзив. 04.07.2024 року представником відповідача [PERSON] через канцелярію суду надано заперечення на відповідь на відзив на позовну заяву. Ухвалою Кіровського районного суду м. Кіровограда від 15.07.2024 року закрито підготовче провадження, справу призначено до судового розгляду по суті в судовому засіданні. Прокурор Кропивницької окружної прокуратури Кіровоградської області в судовому засіданні позовні вимоги підтримала в повному обсязі, просила задовольнити. Представник відповідача в судове засідання не з`явилась, подала заяву про проведення засідання у її відсутність, просила в задоволенні позову відмовити. Третя особа в судове засідання не з`явилася,повідомлена судом про час та місце розгляду справи належним чином, причини неявки до суду не повідомила. Суд, в межах наданих доказів, дослідивши матеріали справи, дійшов висновку, що позов не підлягає задоволенню, виходячи з наступного. Відповідно до положень ч. 1 ст. 2\~ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Статтею 4\~ЦПК України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Частиною 3 ст.\~12\~ЦПК України встановлено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом (ст. 81 ЦПК України). Згідно ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього\~Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Судом встановлено, що 01.03.2023 за вих. №181-17/20 начальником ОКП «Кіровоградське ООБТІ» повідомлено, що право власності на будинок за адресою: [ADDRESS] , зареєстровано на підставі реєстраційного посвідчення від 14.07.1992 р. за Кіровоградською міською радою народних депутатів. Станом на 01.01.2013 року право власності на квартиру [ADDRESS] не зареєстровано. З інформації за вих. №1104/03-03 наданої Департаментом надання адміністративних послуг встановлено, що станом на 26.05.2022 року в кв. [ADDRESS] зареєстрований з 19.09.1973 року гр. [PERSON] , [INFO] /а.с.44 т.1/ 19.10.2023 р. за вих. №545 начальником КП «ЖЕО №1 КМР» повідомлено, що [PERSON] , [INFO] був зареєстрований за даною адресою з 19.09.1972 року разом з батьками на підставі ордеру №25 від 25.08.1972 р. (рішенням міськвиконкому від 24.08.1972 р. №1675). 19.11.1987 року рішенням Кіровської районної ради м. Кіровограда за номером 559 особовий рахунок на вищевказану квартиру було переоформлено на [PERSON] в зв`язку зі смертю основного квартиронаймача [PERSON] [INFO] (помер [INFO] ). [INFO] (приблизно) у віці 76 років [PERSON] помер, що підтверджується копією свідоцтва про смерть [NUMBER] , актовий запис №537. Поховання здійснено 02.03.2022 року за кошти місцевого бюджету згідно ст. 16 Закону України «Про поховання та похоронну справу» /а.с.46 т.1/. Як вбачається з відповіді Кропивницької міської державної нотаріальної контори №2 від 25.01.2024 року №134/01-09, інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) №75572093 від 25.01.2024 року, інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) №75572187 від 25.01.2024, із заявами про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , дата смерті [INFO] до нотаріальної контори спадкоємці не зверталися, спадкова справа не заводилася. Свідоцтва про право на спадщину не видавалися /а.с.81-83 т.1/. У травні 2022 р. Управлінню комунальної власності Кропивницької міської ради стало відомо про об`єкт з ознаками відумерлої спадщини за адресою: [ADDRESS] , який вибув з володіння власника - територіальної громади міста Кропивницького без її волі. За загальним правилом власник самостійно користується, володіє та розпоряджається своїм майном. Згідно із статтею 387\~ЦК України власник має право витребувати своє майно від особи, яка незаконно, без відповідної правової підстави заволоділа ним. При цьому позивачем за віндикаційним позовом може бути неволодіючий власник (фізичні і юридичні особи, держава і територіальні громади в особі уповноважених ними органів). Водночас законодавство надає право звертатися з вимогами про витребування майна з чужого незаконного володіння не лише власникам, а й іншим особам, у яких майно власника перебувало у законному володінні за відповідною правовою підставою («титулом»). Титульними володільцями вважаються особи, які володіють майном за цивільно-правовими договорами (майнового найму (оренди), підряду, зберігання, застави та інші), особи, які володіють майном на праві господарського відання, оперативного управління або на іншій підставі, передбаченій законом. Позивач має підтвердити своє право власності на витребувану річ або інше титульне право на річ, посилаючись на ті чи інші докази (свідоцтво про право власності, свідоцтво про право на спадщину, технічний паспорт на автомашину, довіреність на розпорядження майном, договір тощо). Відповідачем за віндикаційним позовом має бути незаконний володілець майна власника, який може і не знати про неправомірність свого володіння та утримання такого майна. При цьому незаконними володільцями вважаються як особи, які безпосередньо неправомірно заволоділи чужим майном, так і особи, які придбали майно не у власника, тобто у особи, яка не мала права ним розпоряджатися. Аналогічний висновок викладено у постановах Верховного Суду від 05.04.2022 року у справі № 205/4477/17 (провадження № 61-14693св21) та від 12.10.2022 року у справі № 369/2311/19 (провадження № 61-5945св22). Відповідно до ч. 1 ст. 42 ЦПК України, у справах позовного провадження учасниками справи є сторони, треті особи. Статтею 175 ЦПК України\~встановлено, що, викладаючи зміст позовної заяви, саме позивач визначає коло відповідачів, до яких він заявляє позовні вимоги. Так, сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач. Позивачем і відповідачем можуть бути фізичні і юридичні особи, а також держава (стаття 48 ЦПК України). За теоретичним визначенням «відповідач» - це особа, яка має безпосередній зв`язок зі спірними матеріальними правовідносинами та, на думку позивача, порушила, не визнала або оспорила його права, свободи чи інтереси і тому притягується до участі у цивільній справі для відповіді за пред`явленими вимогами. Позов може бути пред`явлений до кількох відповідачів. Участь у справі кількох відповідачів (процесуальна співучасть) допускається, якщо: 1) предметом спору є їхні спільні права чи обов`язки; 2) права і обов`язки кількох відповідачів виникли з однієї підстави; 3) предметом спору є однорідні права й обов`язки (стаття 50 ЦПК України). Частинами 1, 2 ст.\~51\~ЦПК України передбачено, що суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача. Якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі. Суд враховує, що за змістом норм цивільного процесуального права з урахуванням принципу диспозитивності цивільного судочинства та принципу змагальності сторін, на позивача покладено обов`язок визначати відповідача у справі. При цьому суд під час розгляду справи має виходити із складу осіб, які залучені до участі у справі позивачем. У разі пред`явлення позову до частини відповідачів, суд не вправі зі своєї ініціативи і без згоди позивача залучати інших відповідачів до участі у справі як співвідповідачів та повинен вирішити справу за тим позовом, що пред`явлений, і відносно тих відповідачів, які зазначені в ньому. Аналогічний висновок викладено у постановах Великої Палати Верховного Суду від 12 грудня 2018 року в справі № 372/51/16-ц, від 17 квітня 2018 року у справі № 523/9076/16-ц, а також у постанові Верховного Суду від 28 жовтня 2020 року в справі № 761/23904/19. Під час розгляду справи судом встановлено, що власником квартири, яку просить витребувати позивач з незаконного володіння являється [PERSON] , що підтверджується Інформаційною довідкою від 02.10.2023 р. № 348728057 з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна. В інформаційній довідці зазначено, що підставою для виникнення права власності є договір купівлі продажу, серія та номер: 793, виданий 17.08.2023, видавник: приватний нотаріус Кропивницького районного нотаріального округу Руденко Н.П. З умов п. 3.6. договору купівлі-продажу від 17.08.2023 року, вбачається, що чоловік покупця [PERSON] своєю заявою, справжність підпису на якій засвідчено 17.08.2023 року за реєстровим №792, дав згоду своїй дружині [PERSON] на укладення договору про купівлю вказаної в Договорі нерухомості. Верховний суд у постанові від 05.07.2023 року у справі №202/5695/20 зазначив, що державна реєстрація прав не є підставою набуття права власності, а є лише засвідченням державою вже набутого особою права власності, що унеможливлює ототожнення факту набуття права власності з фактом його державної реєстрації. При дослідженні судом обставин існування в особи права власності необхідним є встановлення підстави, на якій особа набула таке право, оскільки сама по собі державна реєстрація прав не є підставою виникнення права власності і такої підстави закон не передбачає. Відповідно до частини першої статті 355\~ЦК України майно, що є у власності двох або більше осіб (співвласників), належить їм на праві спільної власності (спільне майно). Згідно з частиною третьою\~статті 368 ЦК України\~майно, набуте подружжям за час шлюбу, є їхньою спільною сумісною власністю, якщо інше не встановлено договором або законом. Відповідно до положень\~статті 60 СК України\~майно, набуте подружжям за час шлюбу, належить дружині та чоловікові на праві спільної сумісної власності незалежно від того, що один з них не мав з поважної причини (навчання, ведення домашнього господарства, догляд за дітьми, хвороба тощо) самостійного заробітку (доходу). Вважається, що кожна річ, набута за час шлюбу, крім речей індивідуального користування, є об`єктом права спільної сумісної власності подружжя. Згідно зі\~статтею 63 СК України\~дружина та чоловік мають рівні права на володіння, користування і розпоряджання майном, що належить їм на праві спільної сумісної власності, якщо інше не встановлено домовленістю між ними. Дружина, чоловік розпоряджаються майном, що є об`єктом права спільної сумісної власності подружжя, за взаємною згодою. Договір, укладений одним із подружжя в інтересах сім`ї, створює обов`язки для другого з подружжя, якщо майно, одержане за договором, використане в інтересах сім`ї (частини перша, четверта\~статті 65 СК України). За таких обставин, суд приходить до висновку, що оскільки [PERSON] придбано в період зареєстрованого шлюбу з [PERSON] спірне нерухоме майно за адресою [ADDRESS] та за його згодою, квартира є спільною сумісною власністю подружжя. З матеріалів справи судом встановлено, що позивач ставлячи, вимогу про витребування майна з чужого незаконного володіння позов пред`явив лише до [PERSON] . Водночас [PERSON] , також мав бути залучений до участі у справі як співвідповідач, оскільки судом також вирішується питання про його права та інтереси як співвласника спірного нерухомого майна. З огляду на викладене, позовні вимоги Кропивницької окружної прокуратури Кіровоградської області в інтересах держави в особі Кропивницької міської ради не можуть бути розглянуті судом і вирішені у спорі позивача, оскільки [PERSON] в такій ситуації мав бути залучений до участі у справі співвідповідачем. Лише за наявності належного складу відповідачів у справі суд у змозі вирішувати питання щодо наявності або відсутності підстав для витребування майна, без залучення таких належних відповідачів позовні вимоги вирішені бути не можуть. Дослідивши матеріали справи, враховуючи викладене, суд приходить до ґрунтовного висновку, що в задоволенні позовних вимог Кропивницької окружної прокуратури Кіровоградської області в інтересах держави в особі Кропивницької міської ради до [PERSON] про витребування майна необхідно відмовити через неналежний суб`єктний склад відповідачів. Відповідно до ст.141 ЦПК України, судові витрати, при відмові у задоволенні позовних вимог, покладаються на позивача. На підставі вищевикладеного та

Outcome: dismissed