Jurisdiction: civil
Date: 2025-11-18 00:00:00

У січні 2025 року позивач звернувся до Чернівецького районного суду м.Чернівців із вказаним вище позовом. Посилався на\~те,\~що [PERSON] та [PERSON] на праві спільної часткової власності (по частки) належить нерухоме майно, а саме: нежитлові будівлі та споруди (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 1159338873101), яке знаходяться за адресою: [ADDRESS] . Земельна ділянка площею 0,0406га (кадастровий номер: 7310136600:33:001:0159),\~на якій\~розміщене вказане\~нерухоме майно,\~належить до комунальної\~власності територіальної\~громади міста\~Чернівці. Однак співвласниками\~не було оформлено право оренди на вищевказану земельну ділянку, у зв`язку із чим Чернівецькою міською радою не отримано плату за її користування. Таким чином, вказана земельна ділянка перебуває у користуванні без належних на те правових підстав. Рішенням Чернівецької міської ради від 26.02.2021 №118 затверджено технічну документацію з грошової оцінки земель міста Чернівці. Вказане рішення, як нормативний акт, доведено до відома населення шляхом опублікування на офіційному веб-сайті Чернівецької міської ради\~ http://chernivtsy.eu/portal/1154. Працівниками департаменту урбаністики та архітектури Чернівецької міської ради проведено розрахунок орендної плати за вказану вище земельну ділянку та встановлено, що сума безпідставно збережених кошів за користування земельною ділянкою по [ADDRESS] за період з11.12.2023 до 31.12.2024 становить 46\~686грн. 85коп. Листом від 01.11.2024 вих. №24/01-08/3-04/4/1508 Департамент урбаністики надіслав відповідачам повідомлення про необхідність сплати безпідставно збережені кошти за користування земельною ділянкою. Проте, станом на день звернення до суду із даним позовом, безпідставно збережені кошти у розмірі орендної плати не сплачено, що призвело до того, що Чернівецькою міською радою не отримано плати за користування земельними ділянками комунальної форми власності. Просив стягнути з [PERSON] , [PERSON] (з кожного окремо) на користь Чернівецької міської ради безпідставно збережені кошти у розмірі 23\~343,43грн., а також судовий збір за подання даного позову до суду в сумі 3028грн. Представником Чернівецької\~міської ради\~подано через систему «Електронний суд» клопотання про залучення до участі у справі у якості співвідповідачів. Своє клопотання мотивувала тим, що після відкриття судом провадження у даній справі позивачу стало відомо про те, що окрім відповідачів [PERSON] , [PERSON] , співвласниками нерухомого майна за адресою: [ADDRESS] є [PERSON] (власниця приміщення перукарні площею 48,1 кв.м.); [PERSON] (власниця нежитлових приміщень загальною площею 33,9 кв.м.); [PERSON] (власниця прибудованих нежилих приміщень загальною площею 47,6 кв.м.). Департаментом урбаністики та архітектури Чернівецької міської ради здійснено повторний розрахунок суми безпідставно збережених грошових коштів, що підлягають стягненню з усіх п`яти співвідповідачів за період з 11.12.2023 року (дата проведення державної реєстрації земельної ділянки) по 31.12.2024 на суму 46 686,85грн, а також донарахована сума за період з 01.01.2025 по 09.04.2025 13 441,03 грн. (сума на яку збільшуються позовні вимоги цією заявою). Загальна сума безпідставно збережених коштів у розмірі орендної плати за землю, яка підлягає стягненню з власників об`єктів нерухомого майна за користування без належних на те, правових підстав земельною ділянкою, на якій об`єкти розміщені, за період з 11.12.2023 до 09.04.2025 становить 60 127, 88 грн. Вказана сума розподіляється між землекористувачами (власниками нерухомого майна) пропорційно площі нерухомого майна розміщеного на земельній ділянці, наступним чином: [PERSON] (приміщення перукарні загальною площею 48,1 кв.м.) в сумі 5 361,79 грн.; [PERSON] (нежитлові приміщення загальною площею 33,9 кв.м) в сумі 3 778,90 грн.; [PERSON] (нежитлові приміщення загальною площею 47,6 кв.м.) в сумі 5 306,07 грн. Також [PERSON] , [PERSON] (нежитлові приміщення 409,8 кв.м) (спільна власність по 1/2) в сумі: [PERSON] 22 840,56 грн.; [PERSON] 22 840,56 грн. Розрахунок нормативної грошової оцінки земельної ділянки здійснюється відповідно до Методики нормативної грошової оцінки земель населених пунктів, затвердженої постановою Кабінету Міністрів України від 03 листопада 2021 року №1147. Відповідно до Витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки від 07.04.2025 №НВ-9957570132025 нормативна грошова оцінка спірної земельної ділянки становить 1 651 847,68 грн. Щодо розміру відсоткової ставки орендної плати, слід зазначити, що Чернівецька міська рада наділена дискреційними повноваженнями щодо встановлення розміру нормативної грошової оцінки в діапазоні від 3% до 12%, відтак вправі розраховувати на отримання орендної плати в розмірі 3% від нормативної грошової оцінки земельної ділянки, що є мінімальним розміром відсоткової ставки. Дана ставка 3% орендної плати, згідно категорії та цільового призначення спірної земельної ділянки, відповідає Положенню про оренду та порядок розрахунку орендної плати за земельні ділянки у м. Чернівцях, затвердженого рішенням Чернівецької міської ради від 23.10.2008 №715 (копії додаються). Ухвалою суду від 01.04.2025, за клопотанням представника позивача, залучено до\~участі у\~\~справі\~ у якості співвідповідачів [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] . З урахуванням зазначеного, просила стягнути з відповідачів на користь Чернівецької міської ради безпідставно збережені кошти у сумі 60 127,88 грн., а саме: 5 361,79 грн. з [PERSON] ; 3 778,90 грн. з [PERSON] ; 5 306,07 грн. з [PERSON] ; 22 840,56 грн. з [PERSON] ; 22 840,56 грн. з [PERSON] . Також стягнути з відповідачів судовий збір за подання даного позову до суду у розмірі 3028грн. Ухвалою суду від 02.07.2025 прийнято відмову представника Чернівецької міської ради від позову Чернівецької міської ради до [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] про стягнення безпідставно збережених коштів у розмірі орендної плати за землю, оскільки вони після відкриття провадження у справі погасили наявну у них заборгованість перед позивачем та провадження у справі закрито. Стягнуто з кожного із відповідачів судовий збір у розмірі 302,80грн. та повернуто позивачу з Управління Державної казначейської служби України у м.Чернівцях судовий збір у розмірі 1211,20грн. За таких обставин, представник позивача у своїх заявах, просила стягнути лише з [PERSON] на користь Чернівецької міської ради безпідставно збережені кошти у розмірі 22 840,56грн., а також судовий збір у розмірі 605грн. 60коп. Під час розгляду справи відповідачка [PERSON] подала до суду відзив на позов. Вважає,\~що позивачем\~не вірно\~здійснено розрахунок орендної плати. Так, при здійсненні розрахунку до уваги загальну площу нежитлових приміщень по [ADDRESS] з Державного реєстру речових прав (539,4кв.м.) Однак згідно технічного паспорта Бюро технічної інвентаризації, загальна площа будівлі становить 571,1кв.м. Таким чином, загальна площа будівлі по [ADDRESS] становить 571,1кв.м., а не 539,4кв.м., як про це стверджує позивач. Враховуючи те, що вона та [PERSON] є співвласниками нежитлових приміщень по [ADDRESS] загальною площею 409,8кв.м., що становить 72/100 частини будівлі, повинна сплатити 21\~572,76грн. (60127,88грн./571,1кв.м. =105,28433грн. за м.кв.) (204,9км.м.* 105,28433грн. =21 572,76грн.). Просила зобов`язати відповідача провести справедливі розрахунки, які будуть відповідати фактичній площі будівлі. Зобов`язати керівництво Чернівецької міської ради притягнути до відповідальності виконавців даного судового позову за непрофесійне, халатне виконання своїх обов`язків та зайві витрати грошей громади. Судові витрати покласти на працівників Чернівецької міської ради. Під час розгляду справи представник Чернівецької міської ради позов підтримала та просила його задовольнити. Додатково пояснила, що позивачем здійснено розрахунок з урахуванням площі приміщення, яке належить на праві власності відповідачці [PERSON] . Відповідачка [PERSON] у судовому засіданні вказала, що не заперечує щодо сплати коштів за оренду земельної ділянки, однак, виходячи із наданого нею розрахунку. Заслухавши пояснення сторін, дослідивши та проаналізувавши письмові докази по справі, суд приходить до висновку, що позов обґрунтований та підлягає задоволенню, виходячи з наступних підстав: Так,\~судом встановлено,\~що у\~ комунальній власності Чернівецької територіальної громади перебуває земельна ділянка, площею 0,0406\~га (кадастровий\~номер:\~7310136600:33:001:0159,) яка\~розташована за\~адресою: [ADDRESS] . Цільове призначення земельної ділянки: «для будівництва та обслуговування адміністративних будинків, офісних будівель компаній, які займаються підприємницькою діяльністю, пов`язаною з отриманням прибутку (код 03.10)». Відповідно до положень статті 80 Земельного кодексу України суб`єктами права на землі комунальної власності є територіальні громади, які реалізують це право безпосередньо або через органи місцевого самоврядування. У відповідності до частини першої та другої статті 83 Земельного кодексу передбачено, що землі, які належать на праві власності територіальним громадам сіл, селищ, міст, є комунальною власністю. У комунальній власності перебувають: а) усі землі в межах населених пунктів, крім земельних ділянок приватної та державної власності; б) земельні ділянки, на яких розташовані будівлі, споруди, інші об`єкти нерухомого майна комунальної власності незалежно від місця їх розташування. Право комунальної власності на землю дає можливість територіальній громаді міста підстави нею розпоряджатись, зокрема, передавати в оренду відповідно до вимог чинного законодавства незалежно від того чи зареєстровано це право в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно. Зазначена позиція відповідає наявній судовій практиці, зокрема, наведеній у постанові Верховного Суду від 05.08.2022 № 922/2060/20. Згідно інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та реєстру прав власності на нерухоме майно від 22.01.2025, [PERSON] та\~ [PERSON] на\~праві спільної\~часткової власності\~(по\~ частки\~кожному)\~належить нерухоме\~майно \~нежилі приміщення,\~загальною площею\~409,80кв.м.\~(реєстраційний\~номер об`єкта нерухомого майна 1159338873101), які розташовані на спірній земельній ділянці. Крім того, співвласниками нерухомого майна за адресою: [ADDRESS] є [PERSON] (власниця приміщення перукарні площею 48,1 кв.м.); [PERSON] (власниця нежитлових приміщень загальною площею 33,9 кв.м.); [PERSON] (власниця прибудованих нежилих приміщень загальною площею 47,6 кв.м.). За змістом статей 122, 123, 124 Земельного кодексу України міські ради передають земельні ділянки у власність або користування із земель комунальної власності відповідних територіальних громад для всіх потреб. Надання земельних ділянок державної або комунальної власності у користування здійснюється на підставі рішень органів виконавчої влади або органів місцевого самоврядування. Передача в оренду земельних ділянок, що перебувають у державній або комунальній власності, здійснюється на підставі рішення відповідного органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування згідно з їх повноваженнями, визначеними статтею 122 цього Кодексу, шляхом укладення договору оренди земельної ділянки чи договору купівлі-продажу права оренди земельної ділянки. Згідно зі статтею 206 Земельного кодексу України використання землі в Україні є платним. Об`єктом плати за землю є земельна ділянка. Плата за землю справляється відповідно до закону. У разі надання земельної ділянки в оренду укладається договір оренди земельної ділянки, яким за положенням частини першої статті 21 Закону України «Про оренду землі» визначається орендна плата за землю як платіж, який орендар вносить орендодавцеві за користування земельною ділянкою. Однак, відповідачкою [PERSON] не оформлено право оренди на вищевказану земельну ділянку, у зв`язку із чим, Чернівецькою міською радою не отримано плату за її користування. Частиною другою статті 152 Земельного кодексу України передбачено, що власник земельної ділянки може вимагати усунення будь-яких порушень його прав на землю, навіть якщо ці порушення не пов`язані з позбавленням права володіння земельною ділянкою, і відшкодування завданих збитків. Відповідно до частин першої та другої статті 1212 Цивільного кодексу України особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала. Положення глави 83 Цивільного кодексу України застосовуються незалежно від того, чи безпідставне набуття або збереження майна було результатом поведінки набувача майна, потерпілого, інших осіб чи наслідком події. Кондикційні зобов`язання виникають за наявності одночасно таких умов: набуття чи збереження майна однією особою (набувачем) за рахунок іншої (потерпілого); набуття чи збереження майна відбулося за відсутності правової підстави або підстава, на якій майно набувалося, згодом відпала. Частиною першою статті 93 Земельного кодексу України встановлено, що право оренди земельної ділянки - це засноване на договорі строкове платне володіння і користування земельною ділянкою, необхідною орендареві для провадження підприємницької та іншої діяльності. Землекористувачі також зобов`язані своєчасно сплачувати орендну плату. Згідно з пунктом «в» частини першої статті 96 Земельного кодексу України землекористувачі зобов`язані своєчасно сплачувати земельний податок або орендну плату. Отже, у випадку використання земельної ділянки комунальної власності, якій присвоєно окремий кадастровий номер, без оформлення договору оренди, власник такої земельної ділянки (орган місцевого самоврядування, який представляє інтереси територіальної громади) може захистити своє право на компенсацію йому вартості неотримання орендної плати в порядку, визначеному статтею 1212 Цивільного кодексу України. Плата за землю - це обов`язковий платіж у складі податку на майно, що справляється у формі земельного податку або орендної плати за земельні ділянки державної і комунальної власності (підпункт 14.1.147 пункту 14.1 статті 14 Податкового кодексу України). Земельний податок це обов`язковий платіж, що справляється з власників земельних ділянок та земельних часток (паїв), а також постійних землекористувачів; орендна плата за земельні ділянки державної і комунальної власності обов`язковий платіж, який орендар вносить орендодавцеві за користування земельною ділянкою (підпункти 14.1.72, 14.1.136 пункту 14.1 статті 14 Податкового кодексу України). Податковим кодексом України визначено, що орендна плата за земельні ділянки державної та комунальної власності є обов`язковим платежем, а його розмір визначається на підставі законодавчих актів, тобто є регульованою ціною (підпункти 14.1.125, 14.1.136 пункту 14.1 статті 14, пункт 288.5 статті 288 Податкового кодексу України). У пункті 289.1 статті 289 Податкового кодексу України передбачено, що для визначення розміру податку та орендної плати використовується нормативна грошова оцінка земельних ділянок. Нормативна грошова оцінка земель є основою для визначення розміру орендної плати для земель державної і комунальної власності, а зміна нормативної грошової оцінки земельної ділянки є підставою для перегляду розміру орендної плати, який у будь-якому разі не може бути меншим, ніж встановлено положеннями підпункту 288.5.1 пункту 288.5 статті 288 Податкового кодексу України (пункт 7.12. постанови Великої Палати Верховного Суду від 09 листопада 2021 року у справі № 905/1680/20). Нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться відповідно до норм, правил, а також інших нормативно-правових актів на землях усіх категорій та форм власності. Нормативна грошова оцінка земельних ділянок, розташованих у межах населених пунктів, незалежно від їх цільового призначення проводиться не рідше ніж один раз на 5-7 років (стаття 18 Закону України «Про оцінку землі»). За результатами нормативної грошової оцінки земельних ділянок складається технічна документація. Дані про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки оформляються як витяг з технічної документації з нормативної грошової оцінки земель (стаття 20 Закону України «Про оцінку землі»). Відповідно до частини третьої статті 23 Закону України «Про оцінку земель» витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки видається органами, що здійснюють ведення Державного земельного кадастру. Витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки це роздруковані за допомогою програмного забезпечення актуальні дані про земельну ділянку, які містяться у Державному земельному кадастрі та технічній документації з нормативної грошової оцінки земель станом на певну дату. Витяг з нормативної грошової оцінки земельної ділянки може бути доказом проведення такої оцінки та визначати дані про таку оцінку як на момент його видачі, так за попередній період за умови, що нормативно-грошова оцінка земельної ділянки була сталою та не зазнала змін у цей період. Подібний правовий висновок викладений у пункті 7.19 постанови Великої Палати Верховного Суду від 09 листопада 2021 року у справі №905/1680/20, а також у постанові Верховного Суду від 09 лютого 2022 року у справі № 910/8770/19. Частиною першою статті 59 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» визначено, що рада в межах своїх повноважень приймає нормативні та інші акти у формі рішень. Рішенням Чернівецької міської ради від 26.02.2021 №118 затверджено технічну документацію з грошової оцінки земель міста Чернівці. Вказане рішення, як нормативний акт, доведено до відома населення серед іншого і шляхом опублікування на офіційному веб-сайті Чернівецької міської ради\~ http://chernivtsy.eu/portal/1154. З огляду на зазначене, наявні у матеріалах справи витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки є належним, допустимим та достовірним доказом. Розрахунок нормативної грошової оцінки земельної ділянки здійснюється відповідно до Методики нормативної грошової оцінки земель населених пунктів, затвердженої постановою Кабінету Міністрів України від 03 листопада 2021 року №1147. Відповідно до Витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки від 07.04.2025 №НВ-9957570132025 нормативна грошова оцінка спірної земельної ділянки становить 1 651 847,68 грн. Департаментом урбаністики та архітектури Чернівецької міської ради здійснено повторний розрахунок суми безпідставно збережених грошових коштів, що підлягали стягненню з [PERSON] (приміщення перукарні загальною площею 48,1 кв.м.); [PERSON] (нежитлові приміщення загальною площею 33,9 кв.м); [PERSON] (нежитлові приміщення загальною площею 47,6 кв.м.); [PERSON] та [PERSON] (співвласників нежитлових приміщень 409,8 кв.м) за період з 11.12.2023 року (дата проведення державної реєстрації земельної ділянки) по 31.12.2024 на суму 46 686,85 грн, а також донарахована сума за період з 01.01.2025 по 09.04.2025 13 441,03 грн., всього 60127грн. 88коп. Обчислення розміру орендної плати за землю здійснюється з урахуванням індексів інфляції (стаття 21 Закону України «Про оренду землі»). Згідно із статтею 289 Податкового кодексу України центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин, за індексом споживчих цін за попередній рік щороку розраховує величину коефіцієнта індексації нормативної грошової оцінки земель (Кі), на який індексується нормативна грошова оцінка земель і земельних ділянок, у тому числі право на які фізичні особи мають як власники земельних часток (паїв), на 1 січня поточного року, що визначається за формулою: Кi = І:100, де І - індекс споживчих цін за попередній рік. У разі якщо індекс споживчих цін перевищує 115 відсотків, такий індекс застосовується із значенням 115. Коефіцієнт індексації нормативної грошової оцінки земель застосовується кумулятивно залежно від дати проведення нормативної грошової оцінки земель, зазначеної в технічній документації з нормативної грошової оцінки земель та земельних ділянок. За даними сайту Центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин Держгеокадастру https://land.gov.ua/derzhgeokadastr-povidomlyaye-pro-indeksacziyu-normatyvnoyi-groshovoyi-oczinky-zemel-za-2023-rik/,\~коефіцієнт індексації даної категорії земель за 2023 рік 1,051. Що ж до розміру відсоткової ставки орендної плати, Чернівецька міська рада наділена дискреційними повноваженнями щодо встановлення розміру нормативної грошової оцінки в діапазоні від 3% до 12%, відтак вправі розраховувати на отримання орендної плати в розмірі 3% від нормативної грошової оцінки земельної ділянки, що є мінімальним розміром відсоткової ставки. Дана ставка 3% орендної плати, згідно категорії та цільового призначення спірної земельної ділянки, відповідає Положенню про оренду та порядок розрахунку орендної плати за земельні ділянки у м. Чернівцях, затвердженого рішенням Чернівецької міської ради від 23.10.2008 №715. Таким чином, загальна сума безпідставно збережених коштів у розмірі орендної плати за землю, яка підлягає стягненню з власників об`єктів нерухомого майна за користування без належних на те, правових підстав земельною ділянкою, на якій об`єкти розміщені, за період з 11.12.2023 року до 09.04.2025 року становить 60 127, 88 грн. Враховуючи те, що вказана сума розподіляється між землекористувачами (власниками нерухомого майна) пропорційно площі нерухомого майна розміщеного на земельній ділянці, у відповідачки [PERSON] (з урахуванням її частки у спільній частковій власності (204,9кв.м.)) наявна заборгованість за безпідставно збережені кошти у розмірі орендної плати за землю у розмірі 22 840,56 грн. 01.11.2024 Департаментом урбаністики та архітектури Чернівецької міської ради було надіслано відповідачці лист повідомлення про необхідність сплатити безпідставно збережені кошти за користування земельною ділянкою (а.с.24-25). Однак, поштові відправлення не були отримані відповідачкою та повернулися до Департаменту із відміткою «за закінченням терміну зберігання» (а.с.26-28). Суд не бере до уваги розрахунок, наданий відповідачкою [PERSON] , оскільки при здійсненні такого розрахунку, нею бралася до уваги загальна площа об`єкта нерухомості згідно довідки КП «Бюро технічної інвентаризації» Чернівецької міської ради №708 від 28.04.2025, згідно якої [PERSON] та [PERSON] є співвласниками нежитлових приміщень площею 408,80 кв.м. по [ADDRESS] , які складають 72/100 частини прибудови (а.с.163). Проте згідно з інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, площа земельної ділянки по [ADDRESS] складає 409,8 кв.м. (а.с.22). При цьому, наданий позивачем розрахунок заборгованості, на думку суду, є чітким, зрозумілим, узгоджується з наявними у справі доказами, містить суми нарахувань, а тому, приймається судом як належний та допустимий доказ заборгованості орендної плати. За таких обставин, дослідивши та проаналізувавши подані письмові докази, враховуючи те, що відповідачка безпідставно користується земельною ділянкою й, відповідно, не надала суду доказів на спростування наведених вище обставин, суд приходить до висновку, що позов є обґрунтованим і таким, що підлягає задоволенню. Згідно ч.1\~ст.141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. У зв`язку із цим, суд вважає, що з відповідачки на користь позивача підлягає стягненню судовий збір, понесений останнім у зв`язку із зверненням до суду з даним позовом.

Outcome: approved