Jurisdiction: civil
Date: 2025-11-23 00:00:00

\~ \~ \~ \~22.02.2024 перший заступник керівника Уманської окружної прокуратури Савченко В.В. звернувся до Христинівського районного суду Черкаської області з позовом до [PERSON] , Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю «МАЯК-АГРО» про витребування земельної ділянки, розташованої в адміністративних межах Христинівської міської територіальної громади Уманського району Черкаської області. \~ \~ \~ \~Позовні вимоги обґрунтовані тим, що у ході здійснення повноважень, передбачених ст. 23 ЗУ «Про прокуратуру», Уманською окружною прокуратурою встановлено факт порушення вимог земельного законодавства, що полягає у подвійній безоплатній приватизації [PERSON] земельних ділянок одного виду цільового призначення. Так, Рішенням Осітнянської сільської ради № 4-12/VII від 23.12.2015 [PERSON] затверджено технічну документацію із землеустрою щодо встановлення меж земельної ділянки в натурі (на місцевості) площею 0,1916 га з кадастровим номером 7124684700:01:001:0137 по [ADDRESS] з цільовим призначенням для ведення особистого селянського господарства. Цим же рішенням вказана земельна ділянка передана [PERSON] у власність безкоштовно. Право власності на вказану земельну ділянку зареєстровано за [PERSON] 26.02.2016 в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно за №13546064. Згодом, 30.08.2016 [PERSON] звернулася із заявою до Головного управління Держгеокадастру у Черкаській області про надання дозволу на розробку проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки площею 1,4 га у приватну власність для ведення особистого селянського господарства у адмінмежах Осітнянської сільської ради (за межами населеного пункту) Христинівського району Черкаської області. У вказаній заяві вона зазначила, що право на приватизацію земельної ділянки для ведення особистого селянського господарства на території України не використала. Виготовивши проект землеустрою щодо відведення земельної ділянки площею 1,3644 га у власність для ведення особистого селянського господарства в адміністративних межах Осітнянської сільської ради (за межами населеного пункту) Христинівського району Черкаської області, [PERSON] 03.08.2017 звернулася із заявою до ГУ Держгеокадастру у Черкаській області про його затвердження. Наказом Головного управління Держгеокадастру у Черкаській області від 15.08.2017 № 23-6730/14-17-СГ затверджено проект землеустрою щодо відведення земельної ділянки площею 1,3644 га з кадастровим номером 7124684700:02:002:0128 з цільовим призначенням для ведення особистого селянського господарства та надано у власність [PERSON] вищевказану земельну ділянку із земель сільськогосподарського призначення державної власності зі зміною цільового призначення для ведення особистого селянського господарства (код ЦПЗ секція А, підрозділ 01.03.), розташовану в адміністративних межах Осітнянської сільської ради Христинівського району Черкаської області. На підставі виданого наказу 25.04.2018 за [PERSON] зареєстровано право власності на земельну ділянку в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно (номер запису 25987044). Таким чином, [PERSON] , попередньо реалізувавши своє право на безоплатну приватизацію земельної ділянки для ведення особистого селянського господарства шляхом приватизації земельної ділянки площею 0,1916 га (кадастровий номер 7124684700:01:001:0137), повторно, безоплатно, в порушення ст. ст.116, 118, 121 ЗК України отримала у власність земельну ділянку площею 1,3644 га (кадастровий номер 7124684700:02:002:0128) того ж виду користування. У зв?язку із зазначеним, наказ Головного управління Держгеокадастру у Черкаській області від 15.08.2017 № 23-6730/14-17-СГ прийнятий з порушеннями вимог ст. 19 Конституції України, ст. ст. 116, 118, 121 ЗК України, що є протиправним, адже, приймаючи згаданий наказ, Головне управління Держгеокадастру у Черкаській області факт реалізації [PERSON] права на безоплатне отримання у власність земельної ділянки для ведення особистого селянського господарства не перевірило, чим порушило вимоги земельного законодавства, що призвело до безпідставного вибуття землі із державної власності. \~ \~ \~ \~Крім того, 26.04.2018 у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно під № 40933711 зареєстровано за СТОВ «МАЯК-АГРО» право оренди земельної ділянки площею, 1,3644 га з кадастровим номером 7124684700:02:002:0128 на підставі договору оренди від 26.04.2018, укладеного між [PERSON] та СТОВ «МАЯК-АГРО» строком на 20 років (номер запису про інше речове право 25997995). На даний час земельна ділянка з кадастровим номером 7124684700:02:002:0128 перебуває у фактичному користуванні СТОВ «МАЯК-АГРО». Тому при встановленні підстав для витребування земельної ділянки у [PERSON] також наявні підстави для її витребування у СТОВ «МАЯК-АГРО», якому спірна земельна ділянка передана в оренду, адже орендар земельної ділянки безумовно є її володільцем, у зв?язку з чим порушує право дійсного її власника. Витребування спірної земельної ділянки лише у співвідповідача [PERSON] не призведе до припинення незаконного володіння цією земельною ділянкою з боку СТОВ «МАЯК-АГРО» та її повернення у фактичне володіння Христинівської міської територіальної громади Уманського району Черкаської області, оскільки це не буде ефективним та достатнім способом захисту. Враховуючи те, що наказ Головного управління Держгеокадастру у Черкаській області від 15.08.2017 № 23-6730/14-17-СГ, яким затверджено проект землеустрою та надано у власність [PERSON] земельну ділянку площею 1,3644 га (кадастровий номер 7124684700:02:002:0128) із земель сільськогосподарського призначення державної власності для ведення особистого селянського господарства, є незаконним, тому зазначена земельна ділянка підлягає витребуванню у [PERSON] та СТОВ «МАЯК-АГРО» у комунальну власність. Зважаючи на те, що земельна ділянка площею 1,3644 га з кадастровим номером 7124684700:02:002:0128 незаконно вибула із земель державної власності, які, з урахуванням законодавчих змін, наразі вважаються землями комунальної власності територіальних громад, тому спірна земельна ділянка повинна бути витребувана на користь Христинівської міської ради, тому з даним позовом позивач, в інтересах Хритсинівської міської ради звернувся до суду. \~ \~ \~ \~Ухвалою судді Христинівського районного суду Черкаської області Орендарчук М.П. від 26.02.2024 у справі відкрито провадження та призначено підготовче засідання у справі. \~ \~ \~ \~13.03.2024 від відповідача [PERSON] надійшов відзив на позовну заяву, в якому зазначено, що вона не погоджується із заявленими позивачем позовними вимогами та вважає, що вони не підлягають до задоволення, посилаючись на те, що відповідно до п. 24 розділу Х «Перехідні положення» ЗК України в редакції ЗУ № 1423-ІХ від 28.04.2021, з дня набрання чинності цим пунктом землями комунальної власності територіальних громад вважаються всі землі державної власності, розташовані за межами населених пунктів у межах таких територіальних громад. Земельні ділянки, що вважаються комунальною власністю територіальних громад сіл, селищ, міст відповідно до цього пункту і право державної власності на які зареєстроване у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, переходять у комунальну власність з моменту державної реєстрації права комунальної власності на такі земельні ділянки. Інші земельні ділянки та землі, не сформовані у земельні ділянки, переходять у комунальну власність з дня набрання чинності цим пунктом. Згідно з Перехідними положеннями до ЗУ №1423-ІХ від 28.04.2021, його норми набирають чинності з наступного, після опублікування дня або 27.05.2021. З наведених у позові обставин слідує, що вона стала власником земельної ділянки з кадастровим номером 712468700:02:002:0128 на підставі наказу Головного управління Держгеокадастру у Черкаській області №23-6730/14-17-СГ від 15.08.2017. Передана їй у власність земельна ділянка сформована як об?єкт цивільного права і їй присвоєний кадастровий номер 712468700:02:002:0128. Згідно з чинним законодавством, право комунальної власності на передану їй державою у власність земельну ділянку могло виникнути лише у разі державної реєстрації права комунальної власності на неї. Однак, розташована в межах Осітнянського старостинського округу земельна ділянка для ведення товарного сільськогосподарського виробництва з кадастровим номером 712468700:02:002:0128 у комунальну власність міської ради не передавалась. Ураховуючи те, що на час дії зазначених вище норм ЗК України та підзаконних нормативно-павових актів земельні ділянки сільськогосподарського призначення за межами населених пунктів у комунальній власності не перебували і правом розпоряджатись ними Христинівська міська рада не мала, підстави для тверджень про порушення нею прав територіальної громади в особі Христинівської міської ради відсутні. Потреба виправити минулу «помилку» не повинна непропорційним чином втручатися в нове право, набуте особою, яка покладалася на легітимність добросовісних дій державного органу. Тобто, державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливість отримувати вигоду від своїх протиправних дій або уникати виконання своїх обов?язків. Ризик будь-якої помилки державного органу повинен покладатися на саму державу, а помилки не можуть виправлятися коштом осіб, яких вони стосуються. У контексті скасування помилково наданого права на майно принцип «належного урядування» може не дише покладати на державні органи обов?язок діяти невідкладно, виправляючи свою помилку, а й потребувати виплати відповідної компенсації чи іншого виду належного відшкодування колишньому добросовісному власнику. Зазначає, що вона покладалась на легітимність добросовісних дій уповноваженого державного органу, а тому втручання у її нове набуте право, як спосіб виправлення помилок державного органу за її кошт, дає обґрунтовані підстави для висновку про непропорційне втручання у її право власності. Крім того, у відзиві зазначено, що оскільки право власності на спірну земельну ділянку вона набула 15.08.2017 на підставі наказу Головного Управління Держгеокадастру у Черкаській області № 23-6730/14-17-СГ, а з вимогою про витребування земельної ділянки прокурор до суду вперше звернувся 05.03.2021, а вдруге 22.02.2024, трирічний строк позовної давності сплив, тому право за захистом якого в інтересах держави звернувся прокурор судовому захисту не підлягає, у зв?язку з чим просить відмовити у задоволенні позовних вимог. \~ \~ \~ \~Ухвалою Христинівського районного суду Черкаської області від 15.04.2024 задоволено заяву відповідача [PERSON] про відвід судді Орендарчука М.П. від розгляду вказаної справи. \~ \~ \~ \~У зв?язку із задоволеним відводом, на підставі Протоколу щодо неможливості автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 17.04.2024 та Розпорядження голови Христинівського районного суду Черкаської області Орендарчука М.П. матеріали вказаної цивільної справи передані до Уманського міськрайонного суду Черкаської області. \~ \~ \~ \~Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 23.04.2024 справу передано на розгляд судді Уманського міськрайонного суду Черкаської області Єщенко О.І. \~ \~ \~ \~Ухвалою судді Єщенко О.І. вказану справу прийнято до свого провадження та призначено підготовче засідання у справі. \~ \~ \~ \~04.02.2025 від представника відповідача [PERSON] адвоката Задояного Ю.В. надійшла заява та письмові пояснення, з яких вбачається, що він просить застосувати у даних правовідносинах строки позовної давності, посилаючись на те, що право власності позивач [PERSON] на земельну ділянку з кадастровим номером 7124684700:02:002:0128 зареєстроване 25.04.2018 і з цього часу позивач мав реальну можливість дізнатися про допущення ймовірних порушень у процедурі отримання [PERSON] вказаної земельної ділянки. З часу реєстрації земельної ділянки до часу звернення з даним позовом до суду минуло більше трьох років. Сплив позовної давності, про застосування якої він і заявляє, є підставою для відмови у позові. \~ \~ \~ \~14.05.2025 від представника позивача Савченка В.В. надійшли письмові пояснення у справі, в яких зазначено, що підставою пред`явлення позову прокурором є встановлення факту порушення вимог земельного законодавства, що полягає у подвійній безоплатній приватизації [PERSON] земельних ділянок одного виду цільового призначення. Не погоджуючись із вказаним позовом, представником адвокатом Задояним Ю.В. подано пояснення та заяву про застосування строків позовної давності, в яких він зазначає, що прокуратурою вже подавався позов до [PERSON] , СТОВ «МАЯК-АГРО», в задоволенні якого Христинівським районним судом 16.06.2023 відмовлено, і оскільки предметом позову є та ж сама ділянка, вважає за необхідне застосувати положення ст. 255 ЦПК України. Крім того, зазначає, що прокуратурою пропущено строк позовної давності. Вважає, що доводи зазначені у поясненнях, не базуються на нормах чинного законодавства та є необґрунтованими виходячи із наступного. Щодо тверджень представника відповідача про застосування вимог ст. 255 ЦПК України, Рішенням Христинівського районного суду Черкаської області від 16.06.2023 у задоволенні позову прокурора відмовлено. Так, Уманською окружною прокуратурою у 2021 році подано до суду позов в інтересах держави до Головного управління Держгеокадастру у Черкаській області, [PERSON] , СТОВ «МАЯК-АГРО» про визнання незаконним та скасування рішення про державну реєстрацію права власності, витребування земельної ділянки. Відмовляючи у задоволенні позову, суд не погодився з визначеним прокурором способом захисту, та тим, що прокурор подав позов самостійно, а відповідачем, серед іншого, визначив ГУ Держгеокадастру у Черкаській області, тобто, на думку суду, позов був фактично пред`явлений державою (в особі прокурора) до неї самої (в особі Головного управління Держгеокадастру в Черкаській області). Відповідно до ч. 4 ст. 122 ЗК України (чинної на час пред`явлення первісного позову) центральний орган виконавчої влади з питань земельних ресурсів у галузі земельних відносин його територіальні органи передають земельні ділянки сільськогосподарського призначення державної власності, крім випадків, визначених частиною восьмою цієї статті, у власність або у користування для всіх потреб. До повноважень центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин належить розпорядження землями державної власності в межах, визначених цим Кодексом (п. є-1 ч. 1 ст. 15-1 ЗК України). Відповідно до п. 1 Положення про Державну службу України з питань геодезії, картографії та кадастру, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 14.01.2015 № 15, Державна служба України з питань геодезії, картографії та кадастру (Держгеокадастр) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства і який реалізує державну політику у сфері топографо-геодезичної і картографічної діяльності, земельних відносин, землеустрою, у сфері Державного земельного кадастру, державного нагляду (контролю) в агропромисловому комплексі в частині дотримання земельного законодавства, використання та охорони земель усіх категорій і форм власності, родючості ґрунтів. \~ \~ \~ \~Підпунктом 31 п. 4 Положення встановлено, що Держгеокадастр відповідно до покладених на нього завдань розпоряджається землями державної власності сільськогосподарського призначення в межах, визначених Земельним кодексом України, безпосередньо або через визначені в установленому порядку його територіальні органи. Таким чином, беручи до уваги зміст вказаних норм, оскільки спірна земельна ділянка сільськогосподарського призначення належала до державної власності та розташована в межах Черкаської області, тому її розпорядником на момент передачі у власність був територіальний орган Держгеокадастру Головне управління Держгеокадастру у Черкаській області, який і допустив порушення вимог чинного законодавства. Отже, з огляду на зазначене, а також ту обставину, що порушення допущено саме Головним управлінням Держгеокадастру у Черкаській області, до повноважень якого законодавством було віднесено здійснення державної політики в сфері земельних відносин, а також державного нагляду в агропромисловому комплексі в частині дотримання земельного законодавства, у прокурора були наявні усі підстави вважати, що суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесено повноваження щодо захисту порушених інтересів держави, відсутній. Вказане узгоджувалося із висновками Верховного Суду у постанові від 29.01.2020 у справі № 688/2149/15-ц згідно якого, можливість звернення прокурора до суду з позовом щодо оскарження, зокрема наказів територіального органу Держгеокадастру, на підставі яких особа безоплатно отримала спірні земельні ділянки, відповідає правовим висновкам, викладеним у постанові Великої Палати Верховного Суду від 26.06.2019 у справі №587/430/16-ц (провадження №14 104цс19), відповідно до яких прокурор, самостійно обґрунтовуючи необхідність захисту інтересів держави шляхом визнання цих наказів недійсними та їх скасування, згідно з абз. 2 ч. 2 ст. 45 ЦПК України 2004 року набуває статусу позивача. Таким чином, за даних обставин, з урахуванням чинного на той час законодавства, Уманською окружною прокуратурою були наявні підстави для звернення прокурора до суду за захистом інтересів держави в якості самостійного позивача без визначення органу, уповноваженого представляти інтереси держави у спірних правовідносинах. Проте, після пред`явлення вказаного позову прокурором, 27.05.2021 набрали чинності окремі положення Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо вдосконалення системи управління та дерегуляції у сфері земельних відносин» від 28.04.2021 № 1423-ІХ (далі Закон № 1423-ІХ) та відповідно до п. 24 розділу Х «Перехідні положення» ЗК України, землями комунальної власності територіальних громад вважаються всі землі державної власності, розташовані за межами населених пунктів у межах таких територіальних громад. Також після пред`явлення вказаного позову, постановою Великої Палати Верховного Суду від 23.11.2021 у справі № 359/3373/16-ц викладено правову позицію, що у подібних правовідносинах ефективним способом захисту права власності є вимога про витребування земельної ділянки з незаконного володіння у порядку ст. 387 ЦК України. Тобто на момент пред`явлення позову до суду у 2021 році була чинною зовсім інша практика, яка в процесі розгляду змінилася. За правовою позицією, викладеною у постанові Верховного Суду України від 22.05.2019 у справі № 640/7778/18 позови вважаються тотожними, якщо у них одночасно збігаються сторони, підстави та предмет спору, тобто коли позови одночасно збігаються складом учасників цивільного процесу, матеріально-правовими вимогами та обставинами, що обгрунтовують звернення до суду. Різниця в сторонах, поданих у позові до Уманського міськрайонного суду з іншою позовною вимогою означає, що ці позови є різними. Нетотожність хоча б одного з цих чинників не перешкоджають повторному зверненню до суду (постанова КЦС ВС від 04.09.2024 у справі 170/499/23). Стосовно твердження представника відповідача про пропуск строків позовної давності зазначає, що ним не пропущені визначені законодавством строки позовної давності, враховуючи те, що 27.05.2021 набрали чинності окремі положення Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо вдосконалення системи управління та дерегуляції у сфері земельних відносин» від 28.04.2021 № 1423-ІХ, яким доповнено розділ Х «Перехідні положення» ЗК України п. 24, відповідно до якого з дати набрання чинності цим пунктом землями комунальної власності вважаються всі землі державної власності, розташовані за межами населених пунктів у межах таких територіальних громад, крім визначених законом категорій земель. Тому, право витребування спірної земельної ділянки Христинівською міською радою виникло з 27.05.2021, а з позовом позивач звернувся до суду у лютому 2024 року. Ураховуючи вищенаведене, позивач вважає, що доводи викладені представником відповідача Дзвониської О.Г. у поясненнях є необґрунтованими та такими, що не підлягають до задоволення. \~ \~ \~ \~У судовому засіданні представник позивача Уманської окружної прокуратури Бурлака В.П. підтримала заявлені позовні вимоги та просила їх задовольнити, посилаючись на те, що в даному випадку наявний факт подвійної безоплатної приватизації [PERSON] земельних ділянок одного виду цільового призначення. \~ \~ \~ \~Представник Христинівської міської ради в судове засідання не з?явився. До суду надійшла заява від Христинівського міського голови Наконечного М., в якій він просить задовольнити позовні вимоги, а справу розглядати у відсутність представника міської ради. \~ \~ \~ \~Відповідач [PERSON] в судове засідання не з?явилася. \~ \~ \~ \~Представник відповідача [PERSON] адвокат Задояний Ю.В. просив відмовити у задоволенні позову, з урахуванням доводів, що викладені у письмових заявах. \~ \~ \~ \~Представник відповідача СТОВ «МАЯК-АГРО» в судове засідання не з?явився, про день та час розгляду справи повідомлений належним чином, причини неявки суду не відомі. \~ \~ \~ \~Відповідно до ст. 13 ЦПК України суд розглядає справу в межах заявлених вимог на підставі представлених доказів. \~ \~ \~ \~Дослідивши матеріали справи, вислухавши пояснення учасників справи, суд дійшов висновку, що позовні вимоги належить задовольнити з огляду на таке. \~ \~ \~ \~Згідно з ч. 3, ч. 4 ст.\~56\~ЦПК України прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами у визначених законом випадках. \~ \~ \~ \~Представництво прокурором інтересів держави в суді відповідно до ч. 1, ч. 3, ч. 4 ст.\~23\~Закону України\~«Про прокуратуру» полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів держави, у випадках та порядку, встановлених законом. Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. \~ \~ \~ \~Згідно зі ст. ст. 14, 13, 19\~Конституції України земля в Україні є основним національним багатством, що перебуває під особливою охороною держави. Земля є об`єктом права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених Конституцією. Кожний громадянин має право користуватися природними об`єктами права власності народу відповідно до закону. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та\~законами України. \~ \~ \~ \~У судовому засіданні встановлено наявність підстав для здійснення прокурором представництва інтересів в суді, передбачених ст. 131-1 Конституції України, ч. 3 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», ч. 3, ч. 4 ст. 56 ЦПК України. \~ \~ \~ \~Згідно з ч. 1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. \~ \~ \~ \~Згідно з ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. \~ \~ \~ \~За змістом вказаних процесуальних норм об`єктом захисту є порушене, невизнане або оспорюване право чи цивільний інтерес, і саме вони є підставою для звернення особи за захистом із застосуванням відповідного способу захисту. \~ \~ \~ \~Згідно з ч. 3 ст. 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. \~ \~ \~ \~Судом встановлено, що Рішенням Осітнянської сільської ради № 4-12/VII від 23.12.2015 [PERSON] затверджено технічну документацію із землеустрою щодо встановлення меж земельної ділянки в натурі (на місцевості) площею 0,1916 га з кадастровим номером 7124684700:01:001:0137 по [ADDRESS] з цільовим призначенням для ведення особистого селянського господарства. \~ \~ \~ \~Відповідно до зазначеного рішення вказана земельна ділянка передана [PERSON] у власність безкоштовно. \~ \~ \~ \~Право власності на вказану земельну ділянку зареєстровано за [PERSON] 26.02.2016 в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно за № 13546064. \~ \~ \~ \~30.08.2016, незважаючи на використане право приватизації земельної ділянки з цільовим призначенням для ведення особистого селянського господарства, [PERSON] звернулася із заявою до Головного управління Держгеокадастру у Черкаській області про надання дозволу на розробку проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки площею 1,4 га у приватну власність для ведення особистого селянського господарства у адмінмежах Осітнянської сільської ради (за межами населеного пункту) Христинівського району Черкаської області. У вказаній заяві вона зазначила, що право на приватизацію земельної ділянки для ведення особистого селянського господарства на території України не використала. \~ \~ \~ \~Виготовивши проект землеустрою щодо відведення земельної ділянки площею 1,3644 га у власність для ведення особистого селянського господарства в адміністративних межах Осітнянської сільської ради (за межами населеного пункту) Христинівського району Черкаської області, [PERSON] 03.08.2017 звернулася із заявою до ГУ Держгеокадастру у Черкаській області про його затвердження. \~ \~ \~ \~Наказом Головного управління Держгеокадастру у Черкаській області від 15.08.2017 № 23-6730/14-17-СГ затверджено проект землеустрою щодо відведення земельної ділянки площею 1,3644 га з кадастровим номером 7124684700:02:002:0128 з цільовим призначенням для ведення особистого селянського господарства та надано у власність [PERSON] вищевказану земельну ділянку із земель сільськогосподарського призначення державної власності зі зміною цільового призначення для ведення особистого селянського господарства (код ЦПЗ секція А, підрозділ 01.03.), розташовану в адміністративних межах Осітнянської сільської ради Христинівського району Черкаської області. \~ \~ \~ \~На підставі виданого наказу 25.04.2018 за [PERSON] зареєстровано право власності на земельну ділянку в Державному реєстрі речових пав на нерухоме майно (номер запису 25987044). \~ \~ \~ \~Відповідно до Ухвали Христинівського районного суду Черкаської області від 09.06.2021 [PERSON] звільнено від кримінальної відповідальності за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1\~ст. 190 КК України, у зв`язку із закінченням строків давності та закрито кримінальне провадження за її обвинуваченням\~ у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1\~ст. 190 КК України, у зв`язку із звільненням обвинуваченої від кримінальної відповідальності за закінченням строків давності. \~ \~ \~ \~Із зазначеної ухвали Христинівського районного суду Черкаської області, обвинувального акту у кримінальному провадженні відносно [PERSON] за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України, внесеному до ЄРДР за № 42020251100000025 від 17.06.2020, та з Витягу з ЄРДР по кримінальному провадженні за № 42020251100000025 від 17.06.2020 вбачається, що [PERSON] повідомила неправдиві відомості з метою отримання у власність безоплатно земельної ділянки 03.08.2017, згідно з інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно право власності на земельну ділянку за нею зареєстроване 25.04.2018. \~ \~ \~ \~Тобто матеріалами справи достовірно встановлено, що [PERSON] з порушенням отримала земельну ділянку з кадастровим номером 7124684700:02:002:0128 з цільовим призначенням для ведення особистого селянського господарства, тобто встановлено факт незаконного її вибуття від належного власника. \~ \~ \~ \~Згідно з ч. 2\~ст. 19 Конституції України\~органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені\~Конституцією\~та законами України. \~ \~ \~ \~Положеннями\~ст. 81 ЗК\~визначено, що громадяни України набувають права власності на земельні ділянки на підставі, зокрема, безоплатної передачі із земель державної і комунальної власності. \~ \~ \~ \~Порядок отримання громадянами у власність земельних ділянок регламентовано нормами статей\~116,\~118,\~121 ЗК України. \~ \~ \~ \~Згідно ч. 1\~ст. 116 ЗК України\~громадяни та юридичні особи набувають право власності та право користування земельними ділянками із земель державної та комунальної власності за рішеннями органів виконавчої влади та органів місцевого самоврядування в межах їх повноважень, визначених цим Кодексом або за результатами аукціону. \~ \~ \~ \~Водночас, законодавством встановлені певні обмеження у можливості безоплатного набуття права власності на земельні ділянки, а саме згідно з ч. 4\~ст. 116 ЗК України\~передача земельних ділянок безоплатно у власність громадян у межах норм, визначених цим Кодексом, проводиться один раз по кожному виду використання. \~ \~ \~ \~Передбачена ст. ст.\~116,\~121 ЗК України\~одноразовість отримання земельної ділянки у власність означає, що особа, яка скористалася своїм правом і отримала у власність земельну ділянку меншу від граничної площі, передбаченої\~ст. 121 ЗК України, не має правових підстав для отримання у власність земельної ділянки цього ж цільового призначення вдруге. \~ \~ \~ \~Визначений\~ст. 118 ЗК України\~порядок передачі земельної ділянки у власність застосовується при умові дотримання вимог ст. ст.\~116,\~121 ЗК України. \~ \~ \~ \~Як вбачається з матеріалів справи, власником спірної земельної ділянки є Христинівська міська рада з огляду на таке. \~ \~ \~ \~27.05.2021 набрали чинності окремі положення ЗУ «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо вдосконалення системи управління та дерегуляції у сфері земельних відносин» від 28.04.2021 № 1423-ІХ. \~ \~ \~ \~Відповідно до\~пункту 24\~Перехідних положень\~Земельного кодексу\~України з\~дня набрання\~чинності цим\~пунктом землями\~комунальної власності\~територіальних громад\~вважаються всі\~землі державної\~власності,\~розташовані за\~межами населених\~пунктів у\~межах таких\~територіальних громад,\~крім земель:\~а)\~що використовуються\~органами державної\~влади,\~державними підприємствами,\~установами,\~організаціями на\~праві постійного\~користування (у\~тому числі\~земельних ділянок,\~що перебувають\~у постійному\~користуванні державних\~лісогосподарських підприємств,\~та земель\~водного фонду,\~що перебувають\~у постійному\~користуванні державних\~водогосподарських підприємств,\~установ,\~організацій,\~Національної академії\~наук України,\~національних галузевих\~академій наук); б)\~оборони; в)\~природно-заповідного\~та іншого\~природоохоронного призначення\~в межах\~об`єктів і\~територій природно-заповідного\~фонду загальнодержавного\~значення,\~лісогосподарського призначення; г)\~зони відчуження\~та зони\~безумовного (обов`язкового)\~відселення території,\~що зазнала\~радіоактивного забруднення\~внаслідок Чорнобильської\~катастрофи; ґ)\~під будівлями,\~спорудами,\~іншими об`єктами\~нерухомого майна\~державної власності; д)\~під об`єктами\~інженерної інфраструктури\~загальнодержавних та\~міжгосподарських меліоративних\~систем державної\~власності; е) визначених у наданих до набрання чинності цим пунктом дозволах на розроблення проектів землеустрою щодо відведення земельних ділянок, наданих органами виконавчої влади з метою передачі земельних ділянок у постійне користування державним установам природно-заповідного фонду, державним лісогосподарським та водогосподарським підприємствам, установам та організаціям, якщо рішення зазначених органів не прийняті. \~ \~ \~ \~Земельні ділянки, що вважаються комунальною власністю територіальних громад сіл, селищ, міст відповідно до цього пункту і право державної власності на які зареєстроване у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, переходять у комунальну власність з моменту державної реєстрації права комунальної власності на такі земельні ділянки. \~ \~ \~ \~ Інші земельні ділянки та землі, не сформовані у земельні ділянки, переходять у комунальну власність з дня набрання чинності цим пунктом. \~ \~ \~ \~Таким чином, зважаючи на те, що земельна ділянка площею 1,3644 га з кадастровим номером 7124684700:02:002:0128 незаконно вибула із земель державної власності, які, з урахуванням законодавчих змін, вважаються землями комунальної власності територіальних громад, власником вказаної спірної земельної ділянки є Христинівська міська рада. \~ \~ \~ \~У постанові від 23.11.2021 у справі № 359/3373/16 Велика Палата Верховного Суду звертає увагу, що рішення органу державної влади чи місцевого самоврядування за умови його невідповідності закону не тягне тих юридичних наслідків, на які воно спрямоване (постанови Великої Палати Верховного Суду від 21.08.2019 у справі № 911/3681/17, від 15.10.2019 у справі № 911/3749/17, від 22.01.2020 у справі № 910/1809/18, від 01.02.2020 у справі № 922/614/19. Тому під час розгляду справи, в якій на вирішення спору може вплинути оцінка рішення органу державної влади чи місцевого самоврядування як законного або протиправного (наприклад, у спорі за віндикаційним позовом), не допускається відмова у позові з тих мотивів, що рішення органу державної влади чи місцевого самоврядування не визнане судом недійсним, або що таке рішення не оскаржене, відповідна позовна вимога не пред`явлена. Під час розгляду такого спору слід виходити з принципу jura novit curia - «суд знає закони» (див. постанови Великої Палати Верховного Суду від 26.06.2019 у справі № 587/430/16-ц, від 04.12.2019 у справі № 917/1739/17, від 11.09.2019 у справі № 487/10132/14-ц та інші). Тому суд незалежно від того, оскаржене відповідне рішення чи ні, має самостійно дати правову оцінку рішенню органу державної влади чи місцевого самоврядування та викласти її у мотивувальній частині судового рішення. \~ \~ \~ \~Згідно з положеннями ч. 1\~ст. 317 ЦК України\~власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном. \~ \~ \~ \~За змістом ч. 1\~ст. 319 ЦК України\~власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. \~ \~ \~ \~Серед способів захисту речових прав цивільне законодавство виокремлює, зокрема, витребування майна з чужого незаконного володіння (стаття 387 Цивільного кодексу України). На підставі\~ст. 387 Цивільного кодексу України\~власник має право витребувати своє майно від особи, яка незаконно, без відповідної правової підстави заволоділа ним. \~ \~ \~ \~Зазначений спосіб захисту права власності застосовується у тому випадку, коли власник фактично позбавлений можливості володіти і користуватися належною йому річчю, тобто коли річ незаконно вибуває із його володіння. \~ \~ \~ \~Згідно з наведеною нормою власник має право реалізувати своє право на захист шляхом звернення до суду з вимогою про витребування свого майна із чужого незаконного володіння із дотриманням вимог, передбачених\~Цивільним кодексом України. \~ \~ \~ \~У постанові Великої Палати Верховного Суду від 14.11.2018 у справі № 183/1617/16 зроблено висновок, що задоволення вимоги про витребування нерухомого майна з незаконного володіння особи, за якою воно зареєстроване на праві власності, відповідає речово-правовому характеру віндикаційного позову та призводить до ефективного захисту прав власника. У тих випадках, коли має бути застосована вимога про витребування майна з чужого незаконного володіння, вимога власника про визнання права власності чи інші його вимоги, спрямовані на уникнення застосування приписів статей 387 і 388 Цивільного кодексу України, є неефективними. \~ \~ \~ \~Рішення суду про витребування майна із чужого незаконного володіння є підставою для здійснення державної реєстрації права власності на майно, що підлягає державній реєстрації, за власником, а також скасування попередньої реєстрації (статті 19, 27 Закону України від 01.07.2004 «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обмежень» (п. 10\~Постанови Пленуму ВСУ від 06.11.2009 № 9 «Про судову практику розгляду цивільних справ про визнання правочинів недійсними»). \~ \~ \~ \~Велика Палата Верховного Суду (в постанові від 12 лютого 2020 у справі П/811/1640/17) звертає увагу на те, що метою віндикаційного позову є забезпечення введення власника у володіння майном, якого він був незаконно позбавлений. У випадку позбавлення власника володіння нерухомим майном означене введення полягає у внесенні запису про державну реєстрацію за власником права власності на нерухоме майно (див. принцип реєстраційного підтвердження володіння нерухомістю у пункті 89 постанови Великої Палати Верховного Суду від 04 липня 2018 року у справі № 653/1096/16-ц). \~ \~ \~ \~Крім того, відповідно до наявної інформації 26.04.2018 у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно під № 40933711 зареєстровано за СТОВ «МАЯК-АГРО» право оренди земельної ділянки площею, 1,3644 га з кадастровим номером 7124684700:02:002:0128 на підставі договору оренди від 26.04.2018, укладеного між [PERSON] та СТОВ «МАЯК-АГРО» строком на 20 років (номер запису про інше речове право 25997995). На даний час земельна ділянка з кадастровим номером 7124684700:02:002:0128 перебуває у фактичному користуванні СТОВ «МАЯК-АГРО». \~ \~ \~ \~Відповідно до ч. 1 ст. 93 ЗК України право оренди земельної ділянки - це засноване на договорі строкове платне володіння і користування земельною ділянкою, необхідною орендареві для провадження підприємницької та іншої діяльності. \~ \~ \~ \~Орендар земельної ділянки безумовно є її володільцем, а відтак безпосередньо порушує права дійсного її власника. \~ \~ \~ \~Правовою підставою для такого витребування у орендаря є ч. 1 ст. 387 ЦК України, яка визначає таке право власника на витребування свого майна від будь-якого незаконного володільця, окрім добросовісного набувача. \~ \~ \~ \~Витребування спірної земельної ділянки лише у [PERSON] не призведе до припинення незаконного володіння цією ділянкою з боку СТОВ «МАЯК-АГРО» та її повернення у фактичне володіння Христинівської міської територіальної громади Уманського району Черкаської області, оскільки це не буде ефективним та достатнім способом захисту, що відповідає позиції, викладеній у Постанові Верховного Суду від 17.11.2021 у справі № 672/386/20. \~ \~ \~ \~Майно підлягає витребуванню у останнього набувача без необхідності визнання недійсними останніх правочинів щодо такого майна. При цьому, витребування спірної земельної ділянки також у орендаря, який виступає користувачем земельної ділянки, тобто останнім набувачем, відповідатиме меті віндикаційного позову, спрямованого на захист прав власника. \~ \~ \~ \~Зважаючи на те, що земельна ділянка площею, 1,3644 га з кадастровим номером 7124684700:02:002:0128, яка вибула від її власника незаконно та на даний час перебуває у оренді СТОВ «МАЯК-АГРО», вона підлягає витребуванню як у [PERSON] , так і у СТОВ «МАЯК-АГРО». \~ \~ \~ \~За змістом ст. ст. 15, 16 ЦК України\~кожна особа має право на звернення до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права. Захист порушеного права особи має бути ефективним, тобто повинен здійснюватися з використанням такого способу захисту, який може відновити, наскільки це можливо, відповідні права, свободи й інтереси позивача. \~ \~ \~ \~Відповідно до\~ст.\~152\~ЗК України держава забезпечує громадянам та юридичним особам рівні умови захисту прав власності на землю. Власник земельної ділянки або землекористувач може вимагати усунення будь-яких порушень його прав на землю, навіть якщо ці порушення не пов`язані з позбавленням права володіння земельною ділянкою, і відшкодування завданих збитків. Захист прав громадян та юридичних осіб на земельні ділянки здійснюється шляхом визнання прав; відновлення стану земельної ділянки, який існував до порушення прав, і запобігання вчиненню дій, що порушують права або створюють небезпеку порушення прав; визнання угоди недійсною; визнання недійсними рішень органів виконавчої влади або органів місцевого самоврядування; відшкодування заподіяних збитків; застосування інших, передбачених законом, способів. \~ \~ \~ \~Нормами\~глави 29 ЦК України\~передбачені такі способи захисту права власності, як витребування майна з чужого незаконного володіння (віндикаційний позов) та усунення перешкод у реалізації власником права користування та розпорядження його майном (негаторний позов). \~ \~ \~ \~Згідно зі ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. \~ \~ \~ \~Докази\~є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи (ч. 1 ст. 76 ЦПК України). \~ \~ \~ \~Доказами у цивільному процесі можуть бути: письмові, речові та електронні доказами; висновки експертів; показання свідків. \~ \~ \~ \~Відповідно до статей 77 - 80\~ЦПК України докази мають бути належними, допустимими, достовірними, достатніми. \~ \~ \~ \~Положеннями\~статті 89 ЦПК України\~встановлено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). \~ \~ \~ \~Частиною четвертою\~статті 10\~ЦПК України та \~статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини»\~на суд покладено обов`язок під час розгляду справ застосовувати\~Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод\~1950 року і Протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права. \~ \~ \~ \~Згідно з практикою ЄСПЛ змагальність судочинства засновується на диференціації процесуальних функцій і, відповідно, правомочностей головних суб`єктів процесуальної діяльності цивільного судочинства суду та сторін (позивача та відповідача). Диференціація процесуальних функцій об`єктивно призводить до того, що принцип змагальності відбиває властивості цивільного судочинства у площині лише прав та обов`язків сторін. Це дає можливість констатувати, що принцип змагальності в такому розумінні урівноважується з принципом диспозитивності та з принципом незалежності суду. Він знівельовує можливість суду втручатися у взаємовідносини сторін завдяки збору доказів самим судом. У процесі, побудованому за принципом змагальності, збір і підготовка усього фактичного матеріалу для вирішення спору між сторонами покладається законом на сторін. Суд тільки оцінює надані сторонам матеріали, але сам доказів не збирає. \~ \~ \~ \~Відповідачем [PERSON] та її представником не спростовано позиції позивача щодо факту подвійної безоплатної приватизації [PERSON] земельних ділянок одного виду цільового призначення, оскільки змістовних пояснень стосовно вказаного факту на надано. \~ \~ \~ \~Враховуючи вище викладене, суд дійшов висновку про наявність законних підстав для задоволення позовних вимог у повному обсязі. \~ \~ \~ \~Стосовно застосування строків позовної давності у вказаних правовідносинах суд зазначає таке. \~ \~ \~ \~Відповідно до вимог ст. 256 Цивільного кодексу України позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу. \~ \~ \~ \~Відповідно до вимог ст. 257 ЦК України загальна позовна давність встановлюється тривалістю у 3 роки. Як вбачається з матеріалів справи, позивач за захистом порушених прав звернувся з даним позовом до суду 22.02.2024. \~ \~ \~ \~27.05.2021 набрали чинності окремі положення Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо вдосконалення системи управління та дерегуляції у сфері земельних відносин» від 28.04.2021 № 1423-ІХ, яким доповнено розділ Х «Перехідні положення» ЗК України п. 24, відповідно до якого з дати набрання чинності цим пунктом землями комунальної власності вважаються всі землі державної власності, розташовані за межами населених пунктів у межах таких територіальних громад, крім визначених законом категорій земель. \~ \~ \~ \~Тобто, право витребування спірної земельної ділянки Христинівською міською радою виникло з 27.05.2021. \~ \~ \~ \~Із зазначеного вбачається, що позивач з даним позовом звернувся до суду в межах визначеного чинним законодавством трирічного строку для звернення з позовом до суду, тому в даному випадку відсутні підстави для застосування строків позовної давності. \~ \~ \~ \~На підставі\~ст.\~141\~ЦПК України у зв`язку із задоволенням позовних вимог сплачений судовий збір підлягає до стягнення з відповідачів у рівних долях. \~ \~ \~ \~

Outcome: approved