Jurisdiction: civil
Date: 2025-11-23 00:00:00

АТ «АКЦЕНТ-БАНК» звернулося до суду з позовом до [PERSON] про стягнення заборгованості. Позов мотивує тим, що відповідач звернувся до АТ «А-Банк» щодо отримання банківських послуг та підписав Анкету-Заяву про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг в АТ «А-Банк». 12.07.2023 року, будучи клієнтом банку, [PERSON] уклав з банком кредитний договір №АВН0СТ155101689165944764, щодо надання кредиту в розмірі 60000,00 грн. строком на 60 місяців (тобто до 11.07.2028) зі сплатою процентів у розмірі 85,00 щорічно та комісії в розмірі 0,00 грн. (кредитний договір складається із заяви клієнта та графіку погашення кредиту. Кредитний договір підписано боржником за допомогою електронного підпису, використання якого погоджено сторонами в Анкеті-заяві про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг в А-Банку (Заяві на погодження використання електронного підпису). АТ «А-БАНК» свої зобов`язання за договором виконав у повному обсязі та надав відповідачу кредит у розмірі, відповідно до умов договору. Однак, відповідач в порушення умов договору не надав своєчасно банку грошові кошти для погашення заборгованості за кредитом, відсотками, а також іншими витратами відповідно до умов договору, в результаті чого станом на 11.04.2025 року має заборгованість у розмірі 130364,33 грн., яка складається з наступного: 60000,00 грн. - заборгованість за тілом кредиту; 70364,33 грн. - заборгованість за процентами. Позивачем проводилось інформування відповідача про наявну заборгованість шляхом повідомлення за допомогою телефонних дзвінків та SMS-повідомлень, письмово вимоги не направлялись, оскільки договором їх направлення не передбачено. В зв`язку з викладеним АТ «АКЦЕНТ-БАНК» просить стягнути з [PERSON] заборгованість за кредитним договором №АВН0СТ155101689165944764 від 12.07.2023 року в розмірі 130364,33 грн., а також судові витрати у розмірі сплаченого судового збору в сумі 2422,40 грн. Ухвалою Буринського районного суду Сумської області від 02.05.2025 року відкрито провадження у даній справі та призначено її до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням учасників справи. 14.05.2025 від представника відповідача Горбач І.В. до суду надійшов відзив на позов, згідно якого заявлені позовні вимоги відповідач не визнає в повному обсязі, покликаючись на те, що його фінансовий номер телефону опинився у власності сторонніх осіб, які надалі злочинним шляхом одержали доступ до його банківського рахунку в АТ «А- БАНК» та оформили кредит з подальшим зняттям одержаних кредитних коштів на суму 60000 грн. 00 коп., про що позивачу переконливо відомо, однак він залишає поза увагою цей факт. У відношенні до [PERSON] було скоєно два кримінальні правопорушення, за фактом вчинення яких [PERSON] , виступаючи заявником, зверталася до ЧЧ ВПД № 1 (м. Буринь) Конотопського РВП ГУ НП в Сумській області, у результаті чого були відкриті кримінальні провадження, що свідчить про несанкціонований, протиправний доступ як до його банківського рахунку в різних банках з подальшим отриманням кредитних коштів та їх зняттям, так і до акаунту у застосунку «Дія» з подальшим протиправним відкриттям підприємницької діяльності на його ім`я сторонньою особою. Між відповідачем та позивачем не можливі кредитні правовідносини у заявлений позивачем період за договором №АВН0СТ155101689165944764 від 12.07.2025 року, оскільки номер мобільного телефону [NUMBER] з 19.05.2023 не належав [PERSON] (згідно відповіді ПрАТ «ВФ Україна» від 23.10.2023 року). З 21 березня 2023 року [PERSON] перебуває закордоном, взагалі не користувався банківською карткою АТ «А-БАНК» № [NUMBER] , і відповідного доступу стороннім особам до своїх банківських рахунків він не надавав. Вважає, що у ситуації, що трапилася, наявна вина позивача у вигляді бездіяльності, адже служба безпеки банку не належним чином перевірила данні клієнта [PERSON] . У позивача не виникло жодних сумнівів стосовно того, що операції з його картковим рахунком здійснюються сторонніми особами. На підставі викладеного просила відмовити позивачу, AT «А-БАНК», у задоволенні позовних вимог у зв`язку з безпідставністю. 02.06.2025 року від представника АТ «АКЦЕНТ-БАНК» до суду надійшла відповідь на відзив, в якій вона зазначає, що Даний відзив не підлягає взяттю до уваги, а позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Відповідач в Анкеті-Заяві про приєднання до Умов і Правил надання банківських послуг від 04.02.2019 р. в А-Банку підтвердив під розпис факт ознайомлення з Умовами і Правилами надання банківських послуг, приєднався до них та зобов`язався в подальшому регулярно знайомитись зі змінами до Умов та Правил, викладеними на сайті Банку. В подальшому, перебуваючи клієнтом Банку відповідач скористався додатковою послугою Банку - «Швидка готівка» (даний договір не є встановленням кредитного ліміту на кредитну картку). Відповідно до умов даної послуги, відповідач з допомогою сервісу «А24» уклав в електронній формі з банком додатковий кредитний договір №ABH0CT155101689165944764 від 12.07.2023 року на суму в розмірі 60000, грн. строком на 60 місяців зі сплатою процентів у розмірі 85% на рік. Договір (Заява) про надання послуги «Швидка готівка» №ABH0CT155101689165944764 від 12.07.2023 року (в якій зазначені всі умови договору, у тому числі і процентна ставка) підписана відповідачем електронним підписом, за допомогою відкритого ключа, протокол створення та перевірки якого було додано додатком до позову. Додана додатком до позову Виписка по рахунку відповідача підтверджує погашення. У п.9 Заяви клієнта №ABH0CT155101689165944764 від 12.07.2023 року зазначено номер карти клієнта на який було зараховано кошти кредиту. При підписанні Анкети-Заяви особу позичальника ідентифіковано за паспортом громадянина України. Користувач після виявлення факту втрати електронного платіжного засобу зобов`язаний негайно повідомити банк у спосіб, передбачений договором. До моменту повідомлення користувачем банку ризик збитків від здійснення операцій та відповідальність несе користувач, а з часу повідомлення користувачем банку ризик збитків від здійснення операцій за електронним платіжним засобом користувача несе банк. Втратою електронного платіжного засобу є неможливість здійснення держателем контролю (володіння) за електронним платіжним засобом, неправомірне заволодіння та/або використання електронного платіжного засобу чи його реквізитів. Користувач зобов`язаний контролювати рух коштів за своїм рахунком та повідомляти емітента про операції, які не виконувалися користувачем. Користувач після виявлення факту втрати електронного платіжного засобу та/або платіжних операцій, які він не виконував, зобов`язаний негайно повідомити банк або визначену ним юридичну особу в спосіб, передбачений договором. До моменту повідомлення користувачем банку ризик збитків від здійснення операцій та відповідальність несе користувач, а з часу повідомлення користувачем банку ризик збитків від здійснення операцій за електронним платіжним засобом користувача несе банк. Втратою електронного платіжного засобу є неможливість здійснення користувачем контролю (володіння) за електронним платіжним засобом, неправомірне заволодіння та/або використання електронного платіжного засобу чи його реквізитів. Отже за умови коли електронний платіжний засіб було використано без фізичного пред`явлення користувачем та/або електронної ідентифікації самого електронного платіжного засобу і його користувача - лише наявність обставин, які безспірно доводять, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції, є підставою для притягнення її до цивільно-правової відповідальності. Вважає, що жодних підтверджень, що вказані операції проводив не відповідач, ним не надано, тому навіть якщо і допустити цей факт, то єдиним варіантом може бути обставини того, що він самостійно втратив інформацію, що дала змогу провести вказані операції і що є порушенням як УіП так і п.6 розділу VІ Положення про порядок емісії електронних платіжних засобів і здійснення операцій з їх використанням, затвердженого постановою Правління НБУ від 5.11.2014 року №705. Зазначає, що факт звернення позивача до правоохоронних органів та, навіть, порушення кримінальної справи, не підтверджує наявність факту шахрайства сторонніми особами до закінчення проведення досудового розслідування та постановлення відповідного судового рішення. Без відповідного рішення існує вірогідність вчинення шахрайських дій самим позивачем за допомогою інших осіб. У зв`язку з зазначеним просила задовольнити позовні вимоги АТ «А-Банк» до [PERSON] про стягнення заборгованості. Позивач був належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи, однак його представник в судове засідання не з`явилась та у відповіді на відзив просила розглядати справу за відсутності представника АТ «А-Банк». Представник відповідача Горбач І.В. в судовому засіданні позовні вимоги не визнала та просила відмовити в їх задоволенні з підстав наведених у відзиві на позовну заяву. Також пояснила, що її син [PERSON] з початку 2022 року по даний час перебуває за кордоном, а тому номером телефону, який був ним вказаний в якості фінансового номеру 04.02.2019 року при відкритті рахунку в АТ «А-Банк», тривалий час не користувався, в зв`язку з чим мобільним оператором було продано його номер телефону іншій особі, яка за його допомогою шахрайським шляхом уклала кредитний договір від 12.07.2023 року. В наслідок заволодіння номером телефону [PERSON] шахраями було укладено від його імені щонайменше шість кредитних договорів в різних фінансових установах, про які на даний час їй відомо, отримано на його ім`я банківську картку у АТ "ПриватБанк", з якої невідомими особами знімались кошти в м. Кривий ріг, а також на було відкрито підприємницьку діяльність. З приводу вказаних шахрайських дій вона неодноразово зверталась до правоохоронних органів, однак осіб які вчинили дані дії поки не встановлено. Заслухавши доводи представника відповідача, повно та всебічно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються заявлені вимоги та заперечення проти них, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення її по суті, суд приходить до наступних висновків. Судом встановлено, що 04.02.2019 року відповідачем [PERSON] було підписано Анкету-заяву про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг в АТ «А-Банк». Відповідач підтвердив свою згоду на те, що підписана анкета-заява разом з Умовами та правилами надання банківських послуг та тарифами, правилами користування, основними умовами обслуговування і кредитування, розміщеними в рекламному буклеті, складають між ним і банком Договір про надання банківських послуг (а.с.10). 12.07.2023 від імені [PERSON] до АТ «А-Банк» було подано в електронному вигляді заяву про погодження використання удосконаленого електронного підпису, яку підписано простим електронним підписом, шляхом введення ОТР-пароля 2209, відправленого на номер телефону. Вказаною заявою засвідчено генерацію ключової пари з особистим ключем та відповідним йому відкритим ключем, яка буде використовуватись для накладення удосконаленого електронного підпису у мобільному додатку ABank24 з метою засвідчення його дій згідно з Умовами та правилами надання банківських послуг. Також підписанням вказаної заяви підтверджувалось, що всі наступні правочини (у тому числі підписання договорів, угод, листів, повідомлень) можуть вчинятися відповідачем та/або Банком з використанням електронного підпису. Також, 12.07.2023 від імені [PERSON] було підписано в електронному вигляді паспорт споживчого кредиту "Швидка готівка" та заяву про надання послуги "Швидка готівка" №АВН0СТ155101689165944764, згідно якої: сума кредиту 60000 грн., строк кредиту 60 місяців з 12.07.2023 р. по 11.07.2028 р. включно, процентна ставка (фіксована) - 85% на рік, розмір щомісячного платежу 4391,67 грн., номер платіжної картки, що є доступом до поточного рахунку, на який зараховується сума кредиту 4323347394523101, погашення заборгованості за кредитом здійснюється шляхом зарахування коштів на рахунок № [NUMBER] . У заяві зазначено, що клієнт її підписанням підтверджує, що до укладення цієї угоди він ознайомився з актуальними Умовами та Правилами надання банківських послуг АТ «А-Банк» та до укладення цієї угоди ознайомлений з інформацією, яка розміщується на веб-сайті та доступна за посиланням а-bank.com.ua, в повному об`ємі у відповідності до ч. 2 ст. 12 Закону України «Про фінансові послуги та державне регулювання ринків фінансових послуг». Заява та паспорт споживчого кредиту «Швидка готівка» підписані накладенням електронного підпису за допомогою відкритого ключа, який є аналогічним тому, що міститься у заяві про погодження використання удосконаленого електронного підпису (а.с.12-13, 14-16). Згідно наданого позивачем розрахунку станом на 11.04.2025 року відповідач має заборгованість перед банком у розмірі 130364,33 грн., яка складається з наступного: 60000,00 грн. - заборгованість за тілом кредиту; 70364,33 грн. - заборгованість по відсоткам за користування кредитом (а.с.19). Відповідно до частин першої, другої статті 207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). За змістом статей 626, 628 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Частиною першою статті 638 ЦК України встановлено, що істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Відповідно до частини першої статті 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти (частина перша статті 1048 ЦК України). Частиною другою статті 1054 ЦК України встановлено, що до відносин за кредитним договором застосовуються положення параграфа 1 цієї глави, якщо інше не встановлено цим параграфом і не випливає із суті кредитного договору. Кредитний договір укладається у письмовій формі. Кредитний договір, укладений з недодержанням письмової форми, є нікчемним (стаття 1055 ЦК України). У статті 3 Закону України «Про електрону комерцію» зазначено, що електронний договір - це домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав і обов`язків та оформлена в електронній формі. Згідно статті 11 Закону України «Про електронну комерцію» електронний договір укладається і виконується в порядку, передбаченому Цивільним та Господарським кодексами України, а також іншими актами законодавства. Електронний договір, укладений шляхом обміну електронними повідомленнями, підписаний у порядку, визначеному статтею 12 цього Закону, вважається таким, що за правовими наслідками прирівнюється до договору, укладеного у письмовій формі. Кожний примірник електронного документа з накладеним на нього підписом, визначеним статтею 12 цього Закону, є оригіналом такого документа. Електронний договір вважається укладеним з моменту одержання особою, яка направила пропозицію укласти такий договір, відповіді про прийняття цієї пропозиції в порядку, визначеному частиною шостою цієї статті. Відповідь особи, якій адресована пропозиція укласти електронний договір, про її прийняття (акцепт) може бути надана шляхом: надсилання електронного повідомлення особі, яка зробила пропозицію укласти електронний договір, підписаного в порядку, передбаченому статтею 12 цього Закону; заповнення формуляра заяви (форми) про прийняття такої пропозиції в електронній формі, що підписується в порядку, передбаченому статтею 12 цього Закону; вчинення дій, що вважаються прийняттям пропозиції укласти електронний договір, якщо зміст таких дій чітко роз`яснено в інформаційній системі, в якій розміщено таку пропозицію і ці роз`яснення логічно пов`язані з нею. Положеннями статті 12 Закону України «Про електронну комерцію» визначено, що якщо відповідно до акту цивільного законодавства або за домовленістю сторін електронний правочин має бути підписаний сторонами, моментом його підписання є використання: електронного підпису або електронного цифрового підпису відповідно до Закону України «Про електронний цифровий підпис», за умови використання засобу електронного цифрового підпису усіма сторонами електронного правочину; електронного підпису одноразовим ідентифікатором, визначеним цим Законом; аналога власноручного підпису (факсимільного відтворення підпису за допомогою засобів механічного або іншого копіювання, іншого аналога власноручного підпису) за письмовою згодою сторін, у якій мають міститися зразки відповідних аналогів власноручних підписів. Абзац другий частини другої статті 639 ЦК України передбачає, що договір, укладений за допомогою інформаційно-телекомунікаційних систем за згодою обох сторін вважається укладеним в письмовій формі. Відповідно до частини першої статті 1048 ЦК України позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України. У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики. Згідно зі статтею 1049 ЦК України позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками. У статті 526 ЦК України передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Статтею 599 Цивільного кодексу України передбачено, що зобов`язання припиняється виконанням, проведеним належним чином. Відповідно до статей 12, 81 ЦПК кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно ч.1 ст.89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. З талону-повідомлення єдиного обліку №10615 про прийняття і реєстрацію заяви (повідомлення) про кримінальне правопорушення та іншу подію вбачається, що 27.07.2023 о 10:59 надійшла заява до РУ про те, що 27.07.2023 о 10:50 до ЧЧ ВПД №1 надійшла заява від мешканки [ADDRESS] [PERSON] про те, що невідома особа взяла кредит на ім`я її сина [PERSON] та в період часу з 14.07.2023 року по 24.07.2023 року без його відома та користується банківською карткою на його ім`я дану картку також оформили без відома сина заявниці. Син перебуває за кордоном. Даною карткою ні вона ні її син не користувались і не користуються. Номера картки їй не відомо (а.с.80). Відповідно витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань №12023200450000744 від 28.07.2023 року, 17.07.2023 року надійшла заява від [PERSON] про вчинення кримінального правопорушення, а саме, що 12.07.2023 в денний період часу (в період дії воєнного стану на території України) невстановлена особа без відома і дозволу [PERSON] , оформила на його ім`я кредит в АТ КБ «ПриватБанк» та шляхом зняття з банківської картки № [NUMBER] , що відповідає банківському рахунку [NUMBER] прив`язаної до мобільного телефона [NUMBER] , заволоділа грошовими коштами у сумі 24 993,22 грн. (а.с.82). З талону-повідомлення єдиного обліку №15621 про прийняття і реєстрацію заяви (повідомлення) про кримінальне правопорушення та іншу подію вбачається, що 18.10.2023 о 16:50 надійшла заява до РУ про те, що 18.10.2023 р. о 16.50 год. до Буринського ВПД надійшла письмова заява від гр. [PERSON] , яка просить вжити заходів до невідомої особи, яка за допомогою сім карти її сина гр. [PERSON] зареєструвалася онлайн 05.10.2023 як фізична особня підприємець (а.с.89). Згідно талону-повідомлення єдиного обліку №15657 про прийняття і реєстрацію заяви (повідомлення) про кримінальне правопорушення та іншу подію в інформаційно-телекомунікаційній системі «Інформаційний портал Національної поліції України» (журналі єдиного обліку) Конотопський ПВП ГУНП в Сумській області зареєстровано заяву (повідомлення) такого змісту: "19.10.2023 о 10:23 за адресою [ADDRESS] , Номер звернення ДКП №325269, ПІБ: [PERSON] Телефони зловмисника: [NUMBER] ІВАN зловмисника: UА-53-305299- 00000-26207663783485, Дата/час переказів: 2023-07-11, Суми збитків: 25000 Мій син, [PERSON] , який знаходиться за кордоном вже великий термін, за допомогою його номера відбулося взяття не одного кредити в різних банках на різні суми. Також 11.07.2023 року відбулося зняття частини депозиту у сумі 2930,81. Випадково дізнавшись, що за допомогою ДІЇ було відкрито ФОП 5.10.2023 на [PERSON] , яке було закрите 30.06.22 року. [PERSON] останні раз був в Україні на початку лютого 2022 року. Все відбувається за допомогою його номера телефону, яким він не користується. Тобто за номер телефону відбуваються шахрайські дії. І номер телефону було ідентифіковано іншій особі виходячи з усіх подій. Я, мати, [PERSON] , звернулася у всі необхідні органи місцевої влади для рішення даної ситуації. Але дана подія стоїть на одному місці і розуміючи, що відбуваються на моїх очах нереальні шахрайські дії, які необхідно припинити. Заявник: [PERSON] " (а.с.81). Відповідно витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань №12023200450000478 від 20.10.2023 року, 20.10.2023 року надійшла заява від [PERSON] про вчинення кримінального правопорушення, а саме, що невідома особа, з використанням мобільного телефону [NUMBER] , який належить сину заявниці [PERSON] , [INFO] , без відома останнього, створила електронну пошту « [INFO] » та втрутилася у роботу застосунку «Дія», шляхом зламу акаунту [PERSON] , в результаті чого було відкрито підприємство на ім`я останнього (а.с.83). 20.10.2023 року старший дізнавач сектору дізнання Конотопського РВП ГУ НП в Сумській області [PERSON] звернувся листом до Начальника ГУ ДПС у Сумській області Кияшко Н., в якому просив надати інформацію щодо реєстрації будь-яких підприємств від імені [PERSON] , [INFO] , у 2023 році, із наданням роз`яснень яким саме чином було здійснено реєстраційні дії від імені останнього та просив надати копії документів, які для цього використовувалися (а.с.90). 20.10.2023 року [PERSON] подала звернення абонента в точку обслуговування ПрАТ «ВФ Україна», в якому зазначила, що за номером телефону [NUMBER] , який був тривалий термін у її сина, через виїзд за кордон, даний номер перевипустився та невідома особа користується їхніми даними. Виконуючи шахрайські дії. Вона , [PERSON] , діє на підставі довіреності №1603 від 06.07.2021 р. та представляє інтереси [PERSON] .. За даним номером було підключення фіз. особи підприємця через дію та доступ до всіх банківських справ (а.с.78). 23.10.2023 року [PERSON] листом було повідомлено, що її письмове звернення від 20.10.2023 року розглянули в Департамент абонентського обслуговування та дистанційних продажів ПрАТ «ВФ Україна». Мобільний номер [NUMBER] був номером передплаченої форми обслуговування і де моменту безпосередньої деактивації надання послуг за ним здійснювалося анонімно, без ідентифікації власника та без реєстрації даних користувача. Таким чином, встановити законну приналежність кому-небудь зазначеного номера можливості немає. В результаті проведеної перевірки за номером телефону [NUMBER] встановлено, ще його обслуговування було призупинено 10.02.2023 року, оскільки з моменту останнього проведеного поповнення минув рік. Номер був доступний тільки для вхідних дзвінків, проте через два місяці (19.04.2023 року) він був блокований і на вхідні події, а ще через місяць (19.05.2023 року) - повністю деактивований. Залишок коштів при цьому був анульований. Таким чином, компанія надала її сину можливість не втратити номер і залишок коштів впродовж року і ще трьох місяців. Окрім цього, постачальники електронних комунікацій мають право на надання телефонних номерів споживачам у межах виділеного операторові номерного ресурсу, який, в свою чергу є технічно обмеженим. Оскільки номерний ресурс обмежений, з метою оптимізації номерних ємностей, оператор може відправляти номери мобільних телефонів на повторне використання. Така дія і була проведена стосовно номера [NUMBER] (номер був проданий) (а.с.79) З талону-повідомлення єдиного обліку №16079 про прийняття і реєстрацію заяви (повідомлення) про кримінальне правопорушення та іншу подію вбачається, що 07.06.2025 о 16:58 надійшла заява до РУ про те, що при особистому зверненні заявника, до чергової служби ВПД №1 (м. Буринь) Конотопського РВП надійшла письмова заява від [PERSON] про те, що 05.05.2025 року за місцем реєстрації її сина, [PERSON] [INFO] (з січня 2022 року перебуває за кордоном) поштою надійшла ухвала Буринського районного суду (спрва 574/284/25 від 02.05.2025) про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі про стягнення заборгованості з сина заявниці [PERSON] АТ «Акцент-Банк» у сумі 60000 грн. за кредитним договором, який [PERSON] оформив 12.07.2023 року. Даний кредитний договір було підписано електронним цифровим підписом з моб. тел. [NUMBER] яким, як пояснила заявниця, син [PERSON] не володів, так як з травня 2023 року вказаний моб. номер було деактивовано та продано (а.с.125). Відповідно витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань №42025202500000084 від 04.07.2025 року, 07.06.2025 року до ВПД №1 (м. Буринь) Конотопського РВП ГУНП в Сумській області звернулась [PERSON] щодо незаконного збирання конфіденційної інформації про її сина [PERSON] , [INFO] , яка в подальшому була використана для оформлення кредитних зобов`язань від його імені в АТ «Акцент Банк» невстановленою особою, на загальну суму 60000 грн. (а.с.120). 30.05.2025 року на запит адвоката Латишевої В.О., яка діяла в інтересах потерпілої у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до ЄРДС за №12023200450000744 від 28.07.2023, [PERSON] слідчим СВ Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області Фетісовою А. було повідомлено, що під час проведення досудового розслідування у вказаному провадженні, з урахуванням показань потерпілої [PERSON] підготовлено та надано для погодження процесуальному керівнику проект клопотання до слідчого судді про тимчасовий доступ до речей, та документів (ст.ст.131, 159-162 КПК України) відповідних банківських установ, де відкрито рахунки потерпілого, зокрема АТ КБ «Приватбанк», а також банківські рахунки третіх осіб, тобто на які були переведені грошові кошти заявниці, з метою отримання інформації про рух коштів на вищевказаних банківських рахунках, особи, на ім`я якої вони відкриті, фото-відео матеріалів з камер спостереження банкоматів, що відповідають даті та часу переведення грошових котів у готівку та містять відомості про місце вчинення таких дій, а також зображення особи, що їх здійснила тощо. Крім того, підготовлено та надано для погодження процесуальному керівнику проект клопотання до слідчого судді про тимчасовий доступ до речей та документів (ст.ст.131, 159-162 КПК України) оператора мобільного зв`язку ПрАТ «ВФ Україна». Винесено ряд постанов слідчого з метою зняття показань технічних приладів та технічних засобів відеозапису (з камер відеоспостереження), розташованих у закладах торгівлі на території м. Кривого Рогу, в яких, згідно виписки про рух грошових коштів, невідомою особою здійснювалась безготівкова оплата товарів та послуг з використання банківської карти емітованої АТ КБ «Приватбанк», виданої на ім`я [PERSON] , в період часу з 13.07.2023 по 21.07.2023, які направлені для виконання. Надано доручення працівникам відповідного оперативного підрозділу Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області (ст.ст. 40, 41 КПК України) на проведення заходів у межах компетенції на розкриття даного кримінального правопорушення та встановлення особи - правопорушника, своєчасного інформування органу досудового розслідування про проведену роботу. Крім цього, були прийняті міри та вживалися заходи, щодо встановись місця знаходження викраденого майна, але отримати інформацію, яка б сприяла розкриттю даного кримінального правопорушення, під час досудові розслідування не надалося можливим. Проведеними слідчими (розшуковими) діями у даному провадженні, вдалося встановити будь яких свідків чи очевидців даної події. Свідків, яким могла б бути відома будь-яка інформація про подію даного кримінального правопорушення під час досудового розслідування не встановлено. В ході проведення досудового розслідування у даному кримінальне провадженні приймалися заходи щодо встановлення особи, яка могла вчинити вказане кримінальне правопорушення, однак встановити особу, що скоїла зазначене кримінальне правопорушення, не видалось можливим. В подальшому по вказаному кримінальному провадженню планується проведення ряд інших слідчих дій, та розшукових заходів направлених розкриття вказаного кримінального правопорушення, з метою вирішення питання про можливість закінчення досудового розслідування на підставі ст.283 К України. На теперішній час досудове розслідування триває (а.с.115). 27.06.2025 року [PERSON] звернулась листом до голови Правління АТ «Акцент-Банк» Кандаурова Ю.В., в якому повідомила, що 04.02.2019 року її син - [PERSON] , дійсно підписав анкету-заяву про надання банківських послуг, як суб`єкт підприємницької діяльності, але банківськими послугами ніколи не користувався. Починаючи з 21.03.2023 року [PERSON] знаходиться за межами України. Кредитний договір АВНОСТ155101689165944764 від 12.07.2023 року, на суму 60000 грн. строком до 11.07.2028 року, на який Ви посилаєтесь у позовній заяві з АТ «Акцент-Банк» її син ніколи не укладав, кошів, які ви від нього вимагаєте не отримував. Платіжної карти №4323347394523101 син в банку не отримував, жодних платіжних операцій з цією карткою не здійснював. Про наявність кредитних зобов`язань перед банком вона дізналася тільки після відкриття провадження у справі за позовною заявою банку щодо стягнення заборгованості за кредитним договором, про що повідомила сина і банк у відзиві на позовну заяву. Кредитні кошти на ім`я її сина отримані третіми особами (шахраями) не тільки у АТ «Акцент-Банк», але і в інших фінансових установах, а також в «Приватбанку». За її зверненням, відкрите кримінальне провадження 1202300450000744 за фактом незаконного заволодіння грошовими коштами на ім`я її сина в установі Приватбанку. На теперішній час вона звернулася із заявою про відкриття кримінального провадження щодо незаконного заволодіння грошовими коштами на ім`я її сина в інших фінансових установах, в тому числі і в АТ «Акцент-Банк». Жодних повідомлень про наявність заборгованості перед банком шляхом телефонних дзвінків або SMS - повідомлень її син не отримував, оскільки номер телефону, зазначений в паспорті споживчого кредиту ніколи йому не належав. Доступ до його даних став можливий через повторний продаж його телефону ПрАТ «ВФ Україна» іншій особі, оскільки перебуваючи за межами України мій син телефоном не користувався. На підставі вищенаведеного [PERSON] просила не нараховувати відсотки та штрафні санкції за вищенаведеним кредитним договором; надати інформацію на який картковий рахунок були перераховані кредитні кошти, коли і яким банком була емітована кредитна картка, на який телефон направлялися банком SMS- повідомлення і за допомогою якого номеру телефону здійснювалось спілкування про погашення заборгованості. Відповідно до частин 1, 2, 3 ст. 207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами).Використання при вчиненні правочинів факсимільного відтворення підпису за допомогою засобів механічного, електронного або іншого копіювання, електронного підпису або іншого аналога власноручного підпису допускається у випадках, встановлених законом, іншими актами цивільного законодавства, або за письмовою згодою сторін, у якій мають міститися зразки відповідного аналога їхніх власноручних підписів, або іншим чином врегульовується порядок його використання сторонами. Частини третя та п`ята статті 203 ЦК України передбачають, що волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі. Правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним. При вирішенні цієї справи суд враховує позицію Великої Палати Верховного Суду, сформульовану у постанові від 16 червня 2020 року (справа №145/2047/16-ц) відповідно до якої до законодавчого визначення правочином є перш за все вольова дія суб`єктів цивільного права, що характеризує внутрішнє суб`єктивне бажання особи досягти певних цивільно-правових результатів набути, змінити або припинити цивільні права та обов`язки. У випадку оспорювання самого факту укладення правочину, такий факт може бути спростований не шляхом подання окремого позову про недійсність правочину, а під час вирішення спору про захист права, яке позивач вважає порушеним шляхом викладення відповідного висновку про неукладеність спірних договорів у мотивувальній частині судового рішення. У постанові Верховного Суду від 14 лютого 2018 року (справа №127/23496/15-ц) зазначено: «встановивши, що позивачем не доведено вчинення відповідачем дій чи бездіяльності, які сприяли втраті, незаконному використанню персонального ідентифікаційного номера (коду) або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції за кредитною карткою, а відповідач, виявивши безпідставне списання коштів, невідкладно повідомила позивача про цей факт, врахувавши наявність кримінального провадження, в межах якого встановлюється особа, яка протиправно заволоділа грошовими коштами, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про відсутність правових підстав для задоволення позовних вимог». Аналізуючи зібрані у справі докази в їх сукупності, суд доходить до висновку, що у цій справі не доведено, що кредитний договір №АВН0СТ155101689165944764 від 12.07.2023 року укладений відповідачем, а також що після його укладення саме він отримав та користувався кредитними коштами. Так, вказаний договір підписаний з боку позичальника кваліфікованим електронним підписом. Відповідно до статті 1 Закону України «Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги», електронний підпис - електронні дані, що додаються до інших електронних даних або логічно з ними пов`язуються і використовуються підписувачем як підпис; кваліфікований електронний підпис - удосконалений електронний підпис, що створюється з використанням засобу кваліфікованого електронного підпису і базується на кваліфікованому сертифікаті електронного підпису. Кваліфікований електронний підпис позичальника було створено на підставі заяви від 12.07.2023 року про погодження використання удосконаленого електронного підпису, яку підписано простим електронним підписом, шляхом введення ОТР-пароля 2209, відправленого на номер телефону [NUMBER] , який був вказаний [PERSON] у Анкеті-заяві про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг в АТ «А-Банк» від 04.02.2019 року. Однак, станом на 12.07.2023 року, коли від імені [PERSON] було підписано спочатку заяву про погодження використання удосконаленого електронного підпису, а в подальшому в цей же день підписано заяву про надання послуги "Швидка готівка" №АВН0СТ155101689165944764, номер телефону [NUMBER] не належав [PERSON] , оскільки 19.05.2023 року був повністю деактивований оператором мобільного зв`язку ПрАТ «ВФ Україна», після чого був відправлений на повторне використання та проданий іншій особі. Таким чином, за допомогою вказаного номера телефону [PERSON] не міг 12.07.2023 року підписати заяву про погодження використання удосконаленого електронного підпису, та кредитний договір №АВН0СТ155101689165944764. Суд також звертає увагу на те, що будь-які докази, які б свідчили, що відповідач самостійно розголосив ПІН-код чи іншу конфіденційну інформацію, необхідну для проведення банківських операцій із кредитною карткою, а тим більше будь-яким чином сприяв третім особам у використанні ними такої інформації, у матеріалах справи відсутні. Посилання АТ «АКЦЕНТ-БАНК» на ту обставину, що відповідач порушив Умови та Правила надання банківських послуг, оскільки своїми діями сприяв незаконному використанню інформації, яка дала змогу ініціювати третій особі проведення платіжних операцій, не заслуговують на увагу, оскільки такі доводи зводяться виключно до припущень, що не мають доказового підтвердження. Тягар доведення зазначених обставин у цьому провадженні покладається на позивача, який саме й звернувся до суду, оскільки ч.1 ст.81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. В свою чергу надані представником відповідачем докази підтверджують факт її звернення до правоохоронних органів з приводу вчинених стосовно [PERSON] шахрайських дій. З огляду на наведене суд приходить до висновку про відмову у задоволенні позовних вимог. На підставі вищевикладеного,

Outcome: dismissed