Jurisdiction: civil
Date: 2025-11-18 00:00:00

\~ \~ \~ \~ТзОВ «Макс Кредит» звернулося до суду з позовом до [PERSON] про стягнення заборгованості за кредитним договором. В обґрунтування заявлених вимог позивач зазначає, що 23.01.2025 року між ТзОВ «Макс Кредит» та [PERSON] укладено Договір кредитної лінії №00-10178487, за умовами\~якого ТОВ\~«Макс Кредит»\~надало відповідачу\~грошові кошти\~у сумі\~13000,00\~грн.\~строком на\~360\~днів,\~строк повернення\~кредиту 18\~січня 2026\~року зі\~сплатою процентів\~у розмірі\~0,94%\~в день\~(стандартна\~процентна ставка).\~Договір підписано\~електронним підписом\~позичальника,\~відтворений шляхом\~використання одноразового\~ідентифікатора,\~що був\~надісланий на\~телефон позичальника.\~На виконання\~умов вказаного\~договору від\~23.01.2025\~року ТОВ\~«Макс Кредит»\~передало відповідачу\~у власність\~грошові кошти\~в розмірі\~13000,00\~грн.\~шляхом перерахування\~на картковий\~рахунок відповідача. У зв`язку з неналежним виконанням відповідачем своїх зобов`язань за Кредитним договором, утворилась заборгованість в розмірі 27765,40 грн., з яких: 13000,00 грн. заборгованість за тілом кредиту; 6965,40 грн. - заборгованості за процентами; 2600,00 грн. - заборгованості за комісією; 5200,00 грн. - заборгованості зі штрафів. \~ \~ \~ \~Позивач просить позов задовольнити та стягнути з [PERSON] на користь ТОВ «Макс Кредит» заборгованість за Договором кредитної лінії №00-10178487 від 23.01.2025 року в розмірі 27765,40 грн., судові витрати в розмірі 2422,40 грн. та витрати на правничу допомогу в розмірі 8000,00 грн. \~ \~ \~ \~Ухвалою Заліщицького районного суду Тернопільської області від 03.09.2025 року відкрито провадження у справі та призначено розгляд справи у порядку спрощеного провадження із викликом сторін. \~ \~ \~ \~Ухвалою Заліщицького районного суду Тернопільської області від 07.10.2025 задоволено клопотання позивача про витребування доказів та зобов`язано АТ «ПУМБ» надати письмові докази, які становлять банківську таємницю, а саме: повні реквізити картки [NUMBER] з зазначенням, прізвища, ім`я та по-батькові власника цієї картки; інформацію чи було зараховано 23.01.2025 року [PERSON] (інн. [NUMBER] , паспорт серія: [NUMBER] , виданий Заліщицьким РВУ МВС України в Тернопільській області 28.08.2008) на картку [NUMBER] 13000,00 гривень. \~ \~ \~ \~АТ «ПУМБ» виконало вимоги вказаної ухвали суду та надало витребувані документи. \~ \~ \~ \~Позивач не делегував свого представника в судове засідання, в позовній заяві просить розгляд справи проводити без його участі. \~ \~ \~ \~Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явився з невідомих суду причин, хоча про день та час розгляду справи повідомлявсь належним чином, відзиву на позовну заяву не надавав. \~ \~ \~ \~Суд вважає, що відповідач про дату та час розгляду справи повідомлений належним чином, про причини своєї неявки суд не повідомив, а тому відповідно до ст.280 Цивільного процесуального кодексу України, справу слід вирішити на підставі наявних доказів та постановити заочне рішення. \~ \~ \~ \~За вказаних обставин, з підстав, визначених ч.2 ст.247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. \~ \~ \~ \~Суд, дослідивши матеріали справи, всебічно та повно з`ясувавши обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши в сукупності докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, вважає, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню, виходячи з наступного. \~ \~ \~ \~Судом встановлено, що 23.01.2025 року між ТОВ «Макс Кредит» та [PERSON] укладено договір кредитної лінії № 00-10178487. \~ \~ \~ \~Відповідно до умов кредитного договору, кредит надано позичальнику на наступних умовах: сума кредиту: 13000,00 грн.; строк дії кредитної лінії 360 кадендарних днів; тип процентної ставки - фіксована; стандартна процентна ставка складає 0.94% від суми кредиту за кожний день користування кредитом у межах строку дії кредитної лінії. \~ \~ \~ \~Позичальником під час укладення кредитного договору пройдено ідентифікацію шляхом використання системи ВаnkID, що узгоджується із п.2.1 договору. \~ \~ \~ \~Договір кредитної лінії №00-10178487 підписано електронним підписом позичальника, одноразовий ідентифікатор 96423. \~ \~ \~ \~28 липня 2023 року між ТОВ ««ПрофітГід» та ТОВ «Макс Кредит» було укладено договір про надання фінансових платіжних послуг з переказу коштів №ПГ-714. \~ \~ \~ \~Відповідно до п.1.2 вказаного договору, установа забезпечує технологічний супровід прийому платежів та переказу коштів на підставі договору про співробітництво з технологічним оператором платіжних послуг Товариством з обмеженою відповідальністю «Платежі онлайн», яке під час надання послуг використовує Систему Platon. \~ \~ \~ \~Факт отримання коштів позичальником підтверджується інформаційною довідкою ТОВ «ПрофітГід», відповідно до якої, в рамках Договору про надання фінансових платіжних послуг з переказу коштів №ПГ-714 від 28.07.2023 року та на підставі платіжної інструкції відправника ТОВ «ПрофітГід» було здійснено успішний переказ грошових коштів на рахунок отримувача. Дані транзакції: платник ТОВ «Макс Кредит»; номер транзакції - 43763-58342-58164; сума переказу - 13000,00 грн.; дата та час здійснення переказу коштів: 2025-01-23 14:37:15; номер платіжної картки отримувача [NUMBER] ; емітент платіжної картки отримувача - FIRST UKRAINIAN INTERNATIONAL BANK. \~ \~ \~ \~Згідно з інформації, наданої АТ «ПУМБ» від 20.10.2025 року, на ім`я [PERSON] в банку була випущена банківська платіжна картка № [NUMBER] , на яку 23.01.2025 року здійснено переказ коштів на суму 13000,00 грн. \~ \~ \~ \~20.03.2025 року позивач надіслав на електронну адресу відповідача вимогу про дострокове повернення кредиту. Відповідач вказану вимогу залишив без відповіді та задоволення, ув`язку з чим, позивач звернувся до суду за захистом своїх порушених прав. \~ \~ \~ \~Позивач свої зобов`язання за договором виконав в повному обсязі, а саме надав відповідачу можливість розпоряджатись кредитними коштами на умовах, передбачених договором. \~ \~ \~ \~З матеріалів справи вбачається, що відповідач не виконував умови взятого на себе зобов`язання, не погашав кредит та не сплачував відсотки за користування кредитом. \~ \~ \~ \~Будь-яких доказів, які б спростували проведений позивачем розрахунок заборгованості за вказаним кредитним договором відповідач суду не представив. \~ \~ \~ \~Відповідно до частини першої ст.4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. \~ \~ \~ \~За змістом статей 626, 628 ЦК України, договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. \~ \~ \~ \~В частині першій статті 638\~ЦК України встановлено, що істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. \~ \~ \~ \~За приписами ч.ч.1, 2\~ст.202 ЦК України, правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Правочини можуть бути односторонніми та дво - чи багатосторонніми (договори). \~ \~ \~ \~Згідно з п.5 ч.1 ст.3 Закону України «Про електронну комерцію», електронний договір - домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав і обов`язків та оформлена в електронній формі. \~ \~ \~ \~Відповідно до ч.ч.3, 6 ст.11 Закону України «Про електронну комерцію», електронний договір укладається шляхом пропозиції його укласти (оферти) однією стороною та її прийняття (акцепту) другою стороною. Електронний договір вважається укладеним з моменту одержання особою, яка направила пропозицію укласти такий договір, відповіді про прийняття цієї пропозиції в порядку, визначеному частиною шостою цієї статті. Відповідь особи, якій адресована пропозиція укласти електронний договір, про її прийняття (акцепт) може бути надана шляхом: надсилання електронного повідомлення особі, яка зробила пропозицію укласти електронний договір, підписаного в порядку, передбаченому статтею 12 цього Закону; заповнення формуляра заяви (форми) про прийняття такої пропозиції в електронній формі, що підписується в порядку, передбаченому статтею 12 цього Закону; вчинення дій, що вважаються прийняттям пропозиції укласти електронний договір, якщо зміст таких дій чітко роз`яснено в інформаційній системі, в якій розміщено таку пропозицію, і ці роз`яснення логічно пов`язані з нею. \~ \~ \~ \~Згідно з ст.12 Закону України «Про електронну комерцію», якщо відповідно до акта цивільного законодавства або за домовленістю сторін електронний правочин має бути підписаний сторонами, моментом його підписання є використання: електронного підпису відповідно до вимог законів України «Про електронні документи та електронний документообіг»\~та «Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги», за умови використання засобу електронного підпису усіма сторонами електронного правочину; електронного підпису одноразовим ідентифікатором, визначеним цим Законом; аналога власноручного підпису (факсимільного відтворення підпису за допомогою засобів механічного або іншого копіювання, іншого аналога власноручного підпису) за письмовою згодою сторін, у якій мають міститися зразки відповідних аналогів власноручних підписів. \~ \~ \~ \~За змістом ч.12 ст.11 цього Закону України,\~електронний договір укладений шляхом обміну електронними повідомленнями, підписаний у порядку, визначеному статтею 12 цього Закону, вважається таким, що за правовими наслідками прирівнюється до договору, укладеного у письмовій формі. \~ \~ \~ \~Відповідно до ч.ч.1, 2\~ст.207 ЦК України,\~правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах (у тому числі електронних), у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). \~ \~ \~ \~Згідно з ст.652 ЦК України, договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. \~ \~ \~ \~В статті 526 ЦК України\~унормовано, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог діючого законодавства. \~ \~ \~ \~Відповідно до ч.1 ст.530\~ЦК України,\~якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). \~ \~ \~ \~Згідно з ч.2 ст.1050\~ЦК України,\~якщо договором встановлений обов`язок позичальника повернути позику частинами (з розстроченням), то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилася, та сплати процентів. \~ \~ \~ \~Відповідно до\~ст.1054 ЦК України, за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. \~ \~ \~ \~За приписами частини першої\~статті 1048 ЦК України, позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України. \~ \~ \~ \~Відповідно до ч.1\~ст.610 ЦК України,\~порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). \~ \~ \~ \~Згідно з ч. 1\~ст.611 ЦК України, у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом. \~ \~ \~ \~Відповідно до ч. 1\~ст.612 ЦК України, боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом. \~ \~ \~ \~За правилами статей\~12,\~13,\~81 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. \~ \~ \~ \~Кожна сторона повинна довести ті обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. \~ \~ \~ \~Відповідно до статті 84 ЦПК України, учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. У разі задоволення клопотання суд своєю ухвалою витребовує відповідні докази. Будь-яка особа, у якої знаходиться доказ, повинна видати його на вимогу суду. \~ \~ \~ \~Згідно з статтею 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показами свідків. \~ \~ \~ \~Надані позивачем докази, суд визнає належними і допустимими, також достовірними і достатніми, оскільки ці докази містять у собі інформацію щодо предмета позовних вимог, вони логічно пов`язані з тими обставинами, які підтверджують наявність підстав для часткового задоволення позову та стягнення з відповідача\~\~ [PERSON] \~заборгованості у розмірі 19965,40 грн. \~ \~ \~ \~В ході розгляду справи відповідач не надав жодного доказу на підтвердження того, що він належним чином виконав грошові зобов`язання за\~договором кредитної лінії № 00-10178487 від 23.01.2025 року. \~ \~ \~ \~Враховуючи, що фактично отримані та використані позичальником кошти в добровільному порядку ТОВ «Макс Кредит» не повернуті, а також вимоги частини другої\~статті 530 ЦК України, якою передбачено що, якщо строк (термін) виконання боржником обов`язку визначений моментом пред`явлення вимоги, кредитор має право вимагати його виконання в будь-який час, що свідчить про порушення його прав, ТОВ «Макс Кредит» має право вимагати захисту своїх прав через суд - шляхом зобов`язання виконати боржником обов`язку з повернення фактично отриманої суми кредитних коштів. \~ \~ \~ \~Суд вважає, що відповідач, отримавши обумовлену у кредитному договорі суму, належним чином не виконав взяті на себе кредитні зобов`язання, внаслідок чого утворилась заборгованість, яка підтверджується письмовими доказами та підлягає стягненню. \~ \~ \~ \~З урахуванням наведеного, встановивши факт укладення між ТОВ «Макс Кредит» та\~ [PERSON] \~договору кредитної лінії №00-10178487 від 23.01.2025 року, факт отримання відповідачем коштів за вказаним договором та їх неповернення у відповідності до умов договору у строки, визначені сторонами, суд дійшов висновку про наявність підстав для стягнення з відповідача на користь ТОВ «Макс Кредит» за договором №00-10178487 від 23.01.2025 року заборгованості в розмірі 19965,40 грн., з яких: 13000,00 грн. заборгованість за тілом кредиту та 6965,40 грн. заборгованість по процентах. \~ \~ \~ \~Щодо вимоги позивача про стягнення з відповідача 5200,00 грн. заборгованість по штрафам, суд зазначає наступне. \~ \~ \~ \~Законом України "Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо дії норм на період воєнного стану" від 18.06.2024 року №3817-IX, серед іншого, внесено зміни до розділу\~Прикінцеві та перехідні положення ЦК\~та доповнено його пунктом 18 наступного змісту: "18. У період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування у разі прострочення позичальником виконання грошового зобов`язання за договором, відповідно до якого позичальнику було надано кредит (позику) банком або іншим кредитодавцем (позикодавцем), позичальник звільняється від відповідальності, визначеної статтею 625 цього Кодексу, а також від обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за таке прострочення. Установити, що неустойка (штраф, пеня) та інші платежі, сплата яких передбачена відповідними договорами, нараховані включно з 24 лютого 2022 року за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) за такими договорами, підлягають списанню кредитодавцем (позикодавцем). \~ \~ \~ \~Здійснюючи тлумачення пункту 18\~Прикінцевих та перехідних положень ЦК, Верховний Суд в постанові від 12.06.2024 року у справі №910/10901/23 виснував, в період існування особливих правових наслідків - протягом дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцяти денний строк після його припинення або скасування, до позичальника застосовуються особливі наслідки - звільнення від відповідальності, визначеної\~статтею 625 цього Кодексу, а також від сплати неустойки (штрафу, пені) за прострочення повернення коштів. Аналогічна позиція Верховного Суду викладена в постанові від 18 жовтня 2023 року у справі №706/68/23. \~ \~ \~ \~Отже, на період дії воєнного стану позичальники звільняються від сплати заборгованості за штрафними санкціями, тому в частині стягнення заборгованості по штрафам у розмірі 5200,00 грн. за Договором №00-10178487 від 23.01.2025 року з [PERSON] на користь ТОВ «Макс Кредит» слід відмовити. \~ \~ \~ \~Щодо вимоги позивача про стягнення з відповідача 2600,00 грн. заборгованості по комісії, суд зазначає наступне. \~ \~ \~ \~Як вбачається з розрахунку заборгованості, сума заборгованості [PERSON] за комісією становить 2600,00 грн. \~ \~ \~ \~Однак, на думку суду, відсутні законні підстави для стягнення із відповідача заборгованості за комісією з огляду на наступне. \~ \~ \~ \~Банкам забороняється вимагати від клієнта придбання будь-яких товарів чи послуг від банку або від спорідненої чи пов`язаної особи банку як обов`язкову умову надання банківських послуг (ч.3\~ст.55 Закону України «Про банки і банківську діяльність»), однією із яких є розміщення залучених у вклади (депозити), у тому числі на поточні рахунки, коштів та банківських металів від свого імені, на власних умовах та на власний ризик (п.3 ч.3 ст.47\~Закону України «Про банки і банківську діяльність»), зокрема надання споживчого кредиту. Тому банк не може стягувати з позичальника платежі за дії, які він вчиняє на власну користь (ведення кредитної справи, договору, розрахунок і облік заборгованості за кредитним договором тощо), чи за дії, які позичальник вчиняє на користь банку (наприклад, прийняття платежу від позичальника), чи за дії, що їх вчиняє банк або позичальник з метою встановлення, зміни, припинення правовідносин (укладення кредитного договору, внесення до нього змін тощо). Інакше кажучи, банк неповноважний стягувати з позичальника плату (комісію) за управління кредитом, адже такі дії не становлять банківську послугу, яку замовив позичальник (або супровідну до неї), а є наслідком реалізації прав та обов`язків банку за кредитним договором і відповідають економічним потребам лише самого банку. \~ \~ \~ \~З урахуванням принципів справедливості та добросовісності на позичальника не можна покладати обов`язок сплачувати платежі за послуги, за отриманням яких він до кредитодавця фактично не звертався. Недотримання вказаних принципів призводить до порушення прав та інтересів учасників цивільного обороту. Виконання позичальником умов кредитного договору, встановлених із порушенням зазначених принципів, не приводить ці умови у відповідність до засад цивільного законодавства. \~ \~ \~ \~Відповідна правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 13 липня 2022 року у справі № 363/1834/17 (провадження № 14-53цс21). \~ \~ \~ \~Особливості регулювання відносин за договором про надання споживчого кредиту встановлені законом. \~ \~ \~ \~Оскільки споживач є вразливою стороною договірних відносин, законодавець визначився з посиленим захистом споживачів шляхом прийняття\~Закону України «Про захист прав споживачів»\~та\~Закону України «Про споживче кредитування», який набрав чинності 10 червня 2017 року. \~ \~ \~ \~За положеннями абзацу третього частини четвертої\~статті 11 Закону України «Про захист прав споживачів»,\~кредитодавцю забороняється встановлювати в договорі про надання споживчого кредиту будь-які збори, відсотки, комісії, платежі тощо за дії, які не є послугою у визначенні цього\~Закону. Умова договору про надання споживчого кредиту, яка передбачає здійснення будь-яких платежів за дії, які не є послугою у визначенні цього\~Закону, є нікчемною. \~ \~ \~ \~Згідно із цим\~Законом\~послуга - це діяльність виконавця з надання (передачі) споживачеві певного визначеного договором матеріального чи нематеріального блага, що здійснюється за індивідуальним замовленням споживача для задоволення його особистих потреб; споживчий кредит - це кошти, що надаються кредитодавцем (банком або іншою фінансовою установою) споживачеві на придбання продукції (пункти 17, 23 статті 1). \~ \~ \~ \~Отже, послугою з надання споживчого кредиту є діяльність банку або іншої фінансової установи з передачі споживачу коштів на придбання продукції для його особистих потреб, а тому встановлення кредитором будь-яких зборів, відсотків, комісій, платежів за інші дії, ніж надання коштів на придбання продукції, є незаконним, а такі умови споживчого кредиту є нікчемними і не потребують визнання недійсними. \~ \~ \~ \~З цих підстав, суд доходить висновку про те, що умова кредитного договору щодо встановлення комісії суперечить вимогам\~статті 11 Закону України «Про захист прав споживачів». Таким чином, банк або інша фінансова установа не може встановлювати платежі, які споживач повинен сплатити на їх користь банку за дії, які не є послугою. До таких самих висновків прийшов Верховний Суд України у постанові по справі № 6-2071цс16 від 06 вересня 2017 року та Верховний Суд від 19 серпня 2020 року у постанові по справі №641/11984/15-ц, визнавши умову кредитного договору щодо встановлення щомісячної комісії за обслуговування кредитної заборгованості нікчемною. \~ \~ \~ \~Щодо вимоги позивача про стягнення із відповідача витрат на правову допомогу у розмірі 8000,00 грн., суд зазначає наступне. \~ \~ \~ \~Відповідно до п.12 ч.3\~ст.2 ЦПК України,\~до основних засад цивільного судочинства належить відшкодування судових витрат сторони, на користь якої ухвалене судове рішення. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать, зокрема, витрати на професійну правничу допомогу. \~ \~ \~ \~Згідно з ст.133 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати, в тому числі: 1) на професійну правничу допомогу. \~ \~ \~ \~Відповідно до частини 2 статті 137 ЦПК України, для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат. \~ \~ \~ \~Розмір витрат на правничу допомогу адвоката встановлюється судом на підставі детального опису робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. \~ \~ \~ \~Докази на підтвердження понесених витрат на правничу допомогу подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву. \~ \~ \~ \~На підтвердження понесених витрат на професійну правничу допомогу та їх відшкодування за рахунок опонента у судовому процесі, сторонам необхідно надати суду такі докази: 1) договір про надання правничої допомоги (договір доручення, договір про надання юридичних послуг та ін.); 2) документи, що свідчать про оплату гонорару та інших витрат, пов`язаних із наданням правничої допомоги, оформлені у встановленому законом порядку (квитанція до прибуткового касового ордера, платіжне доручення з відміткою банку або інший банківський документ, касові чеки, посвідчення про відрядження та ін.); 3) докази щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт (акти наданих послуг, акти виконаних робіт та ін.); 4) інші документи, що підтверджують обсяг, вартість наданих послуг або витрати адвоката, необхідні для надання правничої допомоги. \~ \~ \~ \~Позивач надав суду: \~копію договору №01-11-МК від 01.11.2024 року про надання юридичної (правничої) допомоги, укладеного між ТОВ «Макс Кредит» та адвокатом Тисячник Р.Р.; попередній орієнтовний розрахунок суми витрат на юридичну (правничу) допомогу; акт приймання-передачі виконаних робіт від 16.06.2025 року; квитанцію №16/06 про оплату наданої юридичної допомоги. \~ \~ \~ \~В пункті 4 частини першої\~статті 1 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність»\~(далі - Закон) визначено, що договір про надання правової допомоги - домовленість, за якою одна сторона (адвокат, адвокатське бюро, адвокатське об`єднання) зобов`язується здійснити захист, представництво або надати інші види правової допомоги другій стороні (клієнту) на умовах і в порядку, що визначені договором, а клієнт зобов`язується оплатити надання правової допомоги та фактичні витрати, необхідні для виконання договору. \~ \~ \~ \~Відповідно до частин першої та другої\~статті 30 Закону,\~гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту. Порядок обчислення гонорару (фіксований розмір, погодинна оплата), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо визначаються в договорі про надання правової допомоги. \~ \~ \~ \~Виходячи зі змісту положень частини третьої\~статті 27 Закону\~до договору про надання правової допомоги застосовуються загальні вимоги договірного права. \~ \~ \~ \~Статтею 627 ЦК України\~закріплено принцип свободи договору, який полягає у визначенні за суб`єктом цивільного права можливості укладати договір або утримуватися від його укладання, а також визначати його зміст на свій розсуд відповідно до досягнутої з контрагентом домовленості. \~ \~ \~ \~Разом з тим, згідно з ч.4 ст.137 ЦПК України, розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи. \~ \~ \~ \~Відповідно до позиції Верховного Суду, що висловлена у постановах від 09.06.2020 року по справі №466/9758/16-ц та від 15.04.2020 року по справі №199/3939/18-ц, аналізовані витрати сторони судового процесу мають бути документально підтверджені та доведені. \~ \~ \~ \~Розмір витрат, пов`язаних з оплатою правової допомоги, входить до предмета доказування у справі, на підтвердження цих обставин до суду повинні бути надані: договір про надання правової допомоги, який повинен містити детальний опис послуг, що надаються, їхню вартість, порядок обчислення гонорару адвоката (фіксований розмір або погодинна оплата), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо; документи, що містять детальний опис робіт та послуг, виконаних (наданих) адвокатом у рамках справи відповідно до умов договору (акти виконаних робіт або наданої допомоги, специфікації витраченого часу адвоката тощо); оформлені у встановленому законом порядку документи, що свідчать про здійснення оплати гонорару адвоката та інших витрат, пов`язаних із наданням правової допомоги на підставі договору. \~ \~ \~ \~В договорі №01/11-МК про надання юридичної (правничої) допомоги від 01.11.2024 року зазначено, що за правову допомогу замовник сплачує адвокату винагороду (гонорар) в розмірі, який фіксується в акті прийому-передачі виконаних робіт. Згідно акту прийому-передачі виконаних робіт від 16.06.2025 року, вартість послуг адвоката становить 8000,00 грн. \~ \~ \~ \~Однак, відповідно до закріпленого на законодавчому рівні принципу співмірності, розмір витрат на послуги адвоката при їхньому розподілі визначається з урахуванням складності справи, часу, витраченого адвокатом на надання правничої допомоги, обсягу наданих послуг та виконаних робіт, ціни позову, а також значення справи для сторони. Ґрунтуючись на вказаному принципі, при здійсненні дослідження та оцінки наданих сторонами доказів суд враховує, зокрема, пов`язаність витрат на правову допомогу з розглядом справи, обґрунтованість витрат та їхню пропорційність до предмета спору. \~ \~ \~ \~Суд зобов`язаний оцінити рівень адвокатських витрат (у даному випадку, за наявності заперечень учасника справи), що мають бути присуджені з урахуванням того, чи були такі витрати понесені фактично та чи була їх сума обґрунтованою. \~ \~ \~ \~Крім того, у згаданих вище постановах Верховний Суд зазначає, що при визначенні розміру витрат на правничу допомогу на підставі поданих сторонами доказів, суд має виходити з критеріїв: їхньої реальності (тобто встановлення їхньої дійсності та необхідності); розумності їхнього розміру (виходячи з конкретних обставин справи та фінансового стану обох сторін). \~ \~ \~ \~Суд не зобов`язаний присуджувати стороні, на користь якої відбулося рішення, всі його витрати на адвоката, якщо,

Outcome: partial