Jurisdiction: civil
Date: 2025-11-23 00:00:00

\~\~\~\~\~\~\~\~ [PERSON] звернувся до суду з позовом\~ до Держави Україна представник: Державна казначейська служба України у Хмельницькій області про відшкодування моральної шкоди, завданою\~ йому порушенням його права на справедливий суд внаслідок невиконання рішення суду у справі №686/13975/23.\~ \~\~\~\~\~\~\~\~ На обґрунтування свого позову вказав, що\~\~ рішення суду в справі №686/13975/23\~ не виконано до сьогоднішнього дня.\~ Моральна, завдана йому полягає у порушенні його права на справедливий суд. Ухвалені судом рішення не можуть бути не виконанні. Адже виконання судового рішення загрожує сутності права на справедливий розгляд судом.\~ Моральна шкода за порушене право розрахована ним за його вільним волевиявленням з урахуванням рішень ЄСПЛ без будь якої методики, оскільки така\~ відсутня як в державі Україна. Так і в інших тимчасових державах, та буде справедливою сатисфакцією за порушене право на справедливий суд і ефективним юридичним фактом. \~\~\~\~\~\~\~ Відшкодування моральної шкоди і право на таке відшкодування\~ виникає в силу прямої вказівки закону, а саме ч. 1 ст. 23 і ст. ст.1167 та 1173 ЦК України, ст. 55, 56 та 129-1 Конституції України. \~\~\~\~\~\~\~ Це, зокрема,\~ підтверджується тим, що законодавець вживає формулювання «особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав».\~ Тобто, можливість стягнення компенсації моральної шкоди ставиться в залежності не від того, що це передбачено тією чи іншою нормою закону або положеннями договору, а від порушення цивільного права особи. \~\~\~\~\~\~\~ Держава несе відповідальність за виконання остаточних рішень суду. Тому, він просить стягнути з відповідача 20000000,00 грн. моральної шкоди, завданої йому порушення його права на справедливий суд внаслідок тривалого невиконання Постанови Верховного Суду\~ у справі №686/13975/23. \~\~\~\~\~\~\~\~ Витрати пов`язані з подачею позову:\~ проїзд у маршрутці №30 по дванадцять гривень=24 гривні, витрати часу, дві години вартістю один мільйон гривень кожна на написання тексту позовної заяви, одну годину часу на проїзд до суду, одну годину часу на проїзд з суду до дому, витрати паперу, електроенергії, картриджу до двадцяти гривень. Витрачено на правову допомогу при написанні даного позову десять тисяч гривень. \~\~\~\~\~\~\~\~ Позивач\~ направив до суду заяву про слухання справи за його відсутності та підтримання позову. \~\~\~\~\~\~\~\~ Представник відповідача в судовому засіданні проти задоволення позову заперечив.\~\~ Направив відзив на позовну заяву, в якому вказав, що\~ 01.02.2022 року\~ Хмельницький апеляційний суд по справі №686/13975/23\~\~ прийняв рішення, яким стягнув з Державного бюджету України на користь [PERSON] на відшкодування моральної шкоди, заданої незаконними діями органів досудового слідства, грошові кошти в розмірі 310000 гривень. Головне управління Казначейства\~\~ 28.02.2022 року отримало заяву [PERSON] про виконання виконавчого листа Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від\~ 25.02.2022 року по справі №686/13975/23\~ щодо стягнення з Державного бюджету України\~\~ на відшкодування моральної шкоди 310000 гривень. Головне управління Казначейства на виконання п. 36 Порядку виконання рішень листом від 03.03.2022 року № 04-20-10/1345, щодо надання Головному управлінню Казначейства у разі наявності документів (відомостей), які можуть бути підставою для зупинення безспірного списання коштів державного бюджету. \~\~\~\~\~\~\~\~\~ Головне управління Казначейства на виконання п.п. 35-37 Порядку виконання рішень, надіслало листом від 28.03.2022 року виконавчий лист по справі №686/14502/21 та інші документи передбачені Порядком виконання рішень для виконання до Державної казначейської служби України. \~\~\~\~\~\~\~\~\~ 31.10.2023 року Державна казначейська служба України виконала виконавчий лист Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 25.02.2022 року №686/14502/21. \~\~\~\~\~\~\~\~\~ 12.06.2023 Хмельницький міськрайонний суд Хмельницької області відкрив провадження по справі №686/13975/23 за позовом [PERSON] до держави Україна в особі Державної казначейської служби України про стягнення 3% річних від простроченої суми та інфляційних втрат на підставі ст. 625 ЦПК України, а саме невиконання судового рішення по справі №686/14502/21. \~\~\~\~\~\~\~\~\~ 08.09.2023 Хмельницький міськрайонний суд прийняв рішення по справі №686/13975/23, яким задовольнив позов та стягнув з Державного бюджету України на користь [PERSON] 3% річних від простроченої суми в розмірі 8341,67 грн. та інфляційні витрати в розмірі 71454,74 гривень. \~\~\~\~\~\~\~ 15.09.2023 року Хмельницький міськрайонний суд прийняв додаткове рішення по справі №686/13975/23, яким стягнув з Державного бюджету України на користь [PERSON] судові витрати у вигляді витрат на професійну правничу допомогу в сумі 5000 гривень. \~\~\~\~\~\~\~ 30.11.2023 Хмельницький апеляційний суд змінив рішення Хмельницького міськрайонного суду від 08.09.2023 та від 15.09.2023 по справі №686/14502/21. \~\~\~\~\~\~\~\~ Виклав резолютивну частину рішення Хмельницького міськрайонного суду від 08 вересня 2023 року в наступній редакції: стягнути з держави Україна за рахунок Державного бюджету України на користь [PERSON] 3% річних від простроченої суми в розмірі 5554,52 грн. та інфляційні витрати в розмірі 44633,88 гривень. \~\~\~\~\~\~\~\~ Виклав резолютивну частину додаткового рішення Хмельницького міськрайонного суду від 08 червня 2023 року в наступній редакції: стягнути з держави України за рахунок Державного бюджету України на користь [PERSON] судові витрати у вигляді витрат на професійну правничу допомогу в сумі 3145 гривень. \~\~\~\~\~\~\~\~ 22.12.2023 до Головного управління Казначейства надійшли виконавчі листи Хмельницького міськрайонного суду від 22.12.2023 року по справі №686/13975/23-ц про стягнення з Держави Україна за рахунок Державного бюджету України на користь [PERSON] три проценти річних від простроченої суми в розмірі 554,52 грн., інфляційні витрати в розмірі 44633,88 грн. та 3145, 00 грн. правничої допомоги. \~\~\~\~\~\~\~\~ Головну управління Казначейства з метою вжиття заходів, передбачених Порядком\~ виконання рішень, надіслало до\~ Казначейства листом від 22.12.2023 №04-20-08/8259 документи щодо безспірного списання коштів згідно виконавчих листів по справі №686/13975/23-ц на користь [PERSON] . \~\~\~\~\~\~\~\~ Казначейство, виявивши описку у сумі інфляційних втрат у відповідному виконавчому листі та у постанові Хмельницького апеляційного суду із заявою про виправлення описки. Хмельницький апеляційний суд у постанові від 11.07.2024 виправив відповідну описку, зазначивши правильну суму інфляційних втрат у розмірі 34633,88 грн. \~\~\~\~\~\~\~\~ Виконавчі листи станом на 07.05.2025 року не виконано. \~\~\~\~\~\~\~\~ Позовні заяви за аналогічними вимогами вже розглядалися Хмельницьким міськрайонним судом\~ справа №686/12470/24, за результатами розгляду якої судом ухвалено рішення від 05.09.2024 року, яке скасоване постановою Хмельницького апеляційного суду від 12.12.2024 з ухваленням нового рішення про відмову в\~ позові \~\~\~\~\~\~\~\~\~ Заслухавши пояснення учасників процесу, дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позовна заява не підлягає\~ задоволенню з наступних підстав: судом об`єктивно встановлено, що\~ відповідно\~ до постанови Хмельницького апеляційного суду від 30.11.2023 у справі 686/13975/23 апеляційну скаргу Державної казначейської служби України задовольнити частково. Рішення Хмельницького міськрайонного суду від 08 вересня 2023 року та додаткове рішення Хмельницького міськрайонного суду від 15 вересня 2023 змінити. Викласти резолютивну частину рішення Хмельницького міськрайонного суду від 08 вересня 2023 року в наступній редакції: «Позов задовольнити частково. Стягнуто з Держави Україна за рахунок Державного бюджету України на користь\~ [PERSON] три проценти річних від простроченої суми в розмірі 5554,52грн. та інфляційні втрати в розмірі 44633,88 грн.»\~ Викласти резолютивну частину додаткового рішення Хмельницького міськрайонного суду від 08 вересня 2023 року в наступній редакції: «Стягнути з Держави Україна за рахунок Державного бюджету України на користь\~ [PERSON] \~\~ судові витрати у вигляді витрат на професійну правничу допомогу в сумі 3145 грн. \~\~\~\~\~\~\~ 12.06.2023 Хмельницький міськрайонний суд Хмельницької області відкрив провадження по справі №686/13975/23 за позовом [PERSON] до держави Україна в особі Державної казначейської служби України про стягнення 3% річних від простроченої суми та інфляційних втрат на підставі ст. 625 ЦПК України, а саме невиконання судового рішення по справі №686/14502/21. \~\~\~\~\~\~\~\~ 08.09.2023 Хмельницький міськрайонний суд прийняв рішення по справі №686/13975/23, яким задовольнив позов та стягнув з Державного бюджету України на користь [PERSON] 3% річних від простроченої суми в розмірі 8341,67 грн. та інфляційні витрати в розмірі 71454,74 гривень. \~\~\~\~\~\~\~ 15.09.2023 року Хмельницький міськрайонний суд прийняв додаткове рішення по справі №686/13975/23, яким стягнув з Державного бюджету України на користь [PERSON] судові витрати у вигляді витрат на професійну правничу допомогу в сумі 5000 гривень. \~\~\~\~\~\~\~\~ 30.11.2023 Хмельницький апеляційний суд змінив рішення Хмельницького міськрайонного суду від 08.09.2023 та від 15.09.2023 по справі №686/14502/21. \~\~\~\~\~\~\~\~ Виклав резолютивну частину рішення Хмельницького міськрайонного суду від 08 вересня 2023 року в наступній редакції: стягнути з держави Україна за рахунок Державного бюджету України на користь [PERSON] 3% річних від простроченої суми в розмірі 5554,52 грн. та інфляційні витрати в розмірі 44633,88 гривень. \~\~\~\~\~\~\~\~ Виклав резолютивну частину додаткового рішення Хмельницького міськрайонного суду від 08 червня 2023 року в наступній редакції: стягнути з держави України за рахунок Державного бюджету України на користь [PERSON] судові витрати у вигляді витрат на професійну правничу допомогу в сумі 3145 гривень. \~\~\~\~\~\~\~\~ 22.12.2023 до Головного управління Казначейства надійшли виконавчі листи Хмельницького міськрайонного суду від 22.12.2023 року по справі №686/13975/23-ц про стягнення з Держави Україна за рахунок Державного бюджету України на користь [PERSON] три проценти річних від простроченої суми в розмірі 554,52 грн., інфляційні витрати в розмірі 44633,88 грн. та 3145, 00 грн. правничої допомоги. \~\~\~\~\~\~\~\~\~ Головну управління Казначейства з метою вжиття заходів, передбачених Порядком\~ виконання рішень, надіслало до\~ Казначейства листом від 22.12.2023 №04-20-08/8259 документи щодо безспірного списання коштів згідно виконавчих листів по справі №686/13975/23-ц на користь [PERSON] . \~\~\~\~\~\~\~\~\~ Казначейство, виявивши описку у сумі інфляційних втрат у відповідному виконавчому листі та у постанові Хмельницького апеляційного суду із заявою про виправлення описки. Хмельницький апеляційний суд у постанові від 11.07.2024 виправив відповідну описку, зазначивши правильну суму інфляційних втрат у розмірі 34633,88 грн. \~\~\~\~\~\~\~\~\~ Виконавчі листи станом на 07.05.2025 року не виконано. Відповідно до абз. 1 п. 36 Порядку виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03.08.2011 №845 у разі здійснення безспірного списання коштів державного бюджету згідно з пунктом 35 цього Порядку стягувані подають документи, зазначені у пункті 6 цього Порядку, до органу Казначейства за місцезнаходженням органу державної влади, внаслідок незаконно прийнятих рішень, дій чи бездіяльності якого заподіяно шкоду. Згідно абз.2 пп. 1 п. 9 VI «Прикінцеві та перехідні положення» Бюджетного кодексу України установлено, що безспірне списання коштів державного бюджету (місцевих бюджетів) здійснюється Казначейством України у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, за черговістю надходження таких рішень, щодо видатків бюджету - в межах відповідних бюджетних призначень та наданих бюджетних асигнувань. Відповідно до ч. 1 ст. 25 Бюджетного кодексу України Казначейство здійснює безспірне списання коштів державного бюджету та місцевих бюджетів на підставі\~ рішення суду. Згідно з п. З Порядку виконання рішень, рішення про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників виконуються на підставі виконавчих документів виключно органами Казначейства у порядку черговості надходження таких документів до органів Казначейства (про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів - з попереднім інформуванням Мінфіну, про стягнення коштів боржників у межах відповідних бюджетних призначень, наданих бюджетних асигнувань (залишків коштів на рахунках підприємств, установ, організацій). Порядок виконання рішень розмежовує повноваження Казначейства та органів Казначейства (територіальних органів). Відповідно до Положення про Державну казначейську службу України, затвердженого постановою КМУ від 15.04.2015 №215, терміном «Казначейство» визначено центральний орган - Державну казначейську службу України, а не її територіальні органи. Державна казначейська служба України та Головне управління Казначейства є окремими юридичними особами. Головне управління Казначейства виступає від власного імені, самостійно відповідає за власними зобов`язаннями і є окремим учасником цивільних відносин відповідно до частини 1 статті 2 Цивільного кодексу України. Зокрема, пунктом 35 Порядку виконання рішень передбачено, що Казначейство здійснює безспірне списання коштів державного бюджету для відшкодування (компенсації) шкоди, заподіяної громадянинові незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органу, що провадить оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, органу прокуратури або суду; шкоди, заподіяної фізичним та юридичним особам внаслідок незаконно прийнятих рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, їх посадових чи службових осіб під час здійснення ними своїх повноважень. Відповідно до п. 36 Порядку виконання рішень у разі здійснення безспірного списання коштів державного бюджету згідно з пунктом 35 цього Порядку стягувані подають документи, зазначені у пункті 6 цього Порядку, до органу Казначейства за:місцезнаходженням органу державної влади, внаслідок незаконно прийнятих рішень, дій чи бездіяльності якого заподіяно шкоду. Згідно п. 37 Порядку виконання рішень орган прокуратури та орган державної влади, зазначені у пункті 36 цього Порядку, подають протягом 15 робочих днів органові Казначейства документи (відомості), що можуть бути підставою для зупинення безспірного списання коштів державного бюджету і їх перерахування на рахунок стягувана. Після закінчення такого строку орган Казначейства надсилає протягом п`яти робочих днів до Казначейства зазначені документи (відомості). Відповідно до п.38 Порядку виконання рішень, для забезпечення безспірного списання коштів державного бюджету згідно з пунктом 35 цього Порядку в Казначействі відкривається в установленому порядку відповідний рахунок. Безспірне списання коштів державного бюджету здійснюється Казначейством за рахунок і в межах бюджетних призначень, передбачених у державному бюджеті на зазначену мету. На виконання положень Порядку виконання рішень у Державній казначейській службі України відкритий рахунок для бюджетної програми за КППКВК 3504030. У Законі України про Державний бюджет України на відповідний рік передбачено спеціальну бюджетну програму КПКВК 3504030. Статтею 95 Конституції України встановлено правило, за яким виключно Законом «Про Державний бюджет України» визначаються будь-які видатки держави, розмір і цільове спрямування цих видатків. Також, п. 8 ч. 1 ст. 7 Бюджетного кодексу України закріплено принцип цільового використання бюджетних коштів, згідно з яким бюджетні кошти використовуються тільки на цілі, визначені бюджетними призначеннями та бюджетними асигнуваннями. На даний час існує заборгованість за бюджетною програмою для виконання рішень суду, що гарантовані державою, за виконавчими документами, які надійшли раніше, ніж виконавчий лист справі №686/13975/23.\~\~ Законом України «Про Державний бюджет України на 2025 рік» за КПКВК 3504030 передбачено 150 млн гривень. Строки погашення заборгованості за такими рішеннями залежать від суми коштів, встановленої у законі про Державний бюджет України на відповідний рік. Відповідно до п. 39 Порядку виконання рішень, у разі коли для здійснення безспірного списання коштів державного бюджету згідно з пунктом 35 цього Порядку необхідні додаткові кошти понад обсяг відповідних бюджетних призначень, Казначейство подає протягом одного місяця з дня надходження виконавчих документів Мінфіну пропозиції щодо необхідності внесення змін до закону про Державний бюджет України. Казначейство відкладає безспірне списання коштів державного бюджету та поновлює його з дати набрання чинності законом про внесення змін до закону про Державний бюджет України. Казначейство зберігає виконавчі документи до виконання їх у повному обсязі. Казначейство на виконання п.39 Порядку виконання рішень, постійно звертається до Міністерства фінансів України із пропозиціями щодо необхідності визначення у Законі про Державний бюджет України достатнього обсягу коштів за бюджетною програмою, що дозволило б виконувати судові рішення, гарантовані державою, у встановлені законом строки. Звернення Казначейства до Міністерства фінансів України підтверджується листами від 01.04.2025, від 10.04.2025, 25.04.2025, від 04.05.2025,\~ від\~ 12.05.2025, від 02.06.2025, від 24.06.2025, від 03.07.2025,\~ від 15.07.2025. У\~ відповідь\~ на звернення Міністерство фінансів України листами\~\~ зазначило, що порядок внесення змін до закону про Державний бюджет України, зокрема в частині визначення чіткого переліку умов внесення змін, визначено статтею 52 Бюджетного кодексу України. Питання збільшення бюджетних призначень Державній казначейській службі України для відшкодування шкоди і виконання судових рішень може бути розглянуто у разі внесення змін до Закону України «Про Державний бюджет України на 2025 рік» в установленому бюджетним законодавством порядку та з урахуванням можливостей дохідної частини державного бюджету. Міністерство фінансів України є головним органом у системі центральних органів виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову і бюджетну політику; відповідає за складання проекту закону про Державний бюджет України; визначає основні організаційно-методичні засади бюджетного планування; складає розпис Державного бюджету України згідно з бюджетними призначеннями та вносить зміни до нього. Відповідно до постанови Верховного Суду від 30.04.2020 по справі 804/2076/17: «Сам факт відсутності певного результату (виплати коштів за судовим іенням) не може бути достатнім підтвердженням того, що суб`єкт владних іноважень допустив саме протиправну бездіяльність. Про протиправність може дчити, зокрема, те, що суб`єкт владних повноважень бездіяв за обставин, ти мав реальну можливість реалізувати свої повноваження, повинен був зробити, але не зробив (чи зробив несвоєчасно, з порушенням процедури інших вимог), що спричинило порушення прав та інтересів особи». Виконання рішення поза чергою є неможливим, оскільки це призведе до перевищення повноважень працівників Казначейства та порушення принципу рівності стягувачів перед законом, адже будуть порушені права осыб, які подали виконавчі листи до Казначейства раніше, ніж позивач. Також, законодавством України не передбачено будь-яких виключень, які можуть вплинути на зміну черговості при виконанні виконавчих документів у таких категоріях справ. Перерахування коштів стягувачам відбувається виключно у зв`язку з наявністю сформованої черги, в якій перебуває на виконанні значна кількість виконавчих документів. Моральна шкода позивачем ніяк не обґрунтована та документально не підтверджена. Позивачем не доведено розмір шкоди та причинний зв`язок цієї шкоди з діями відповідача. Позивачем не надано договір про надання правової допомоги, докумети, що свідчать про оплату гонорару та інших витрат, пов`язаних із наданням допомоги, оформленні у встановленому законом порядку. Статтею 129-1 Конституції України передбачено, що суд ухвалює рішення іменем України. Судове рішення є обов`язковим до виконання. Держава забезпечує виконання судового рішення у визначеному законом порядку. Контроль за виконанням судового рішення здійснює суд. Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Згідно статті 56 Конституції України, кожен має право на відшкодування за рахунок держави чи органів місцевого самоврядування матеріальної та моральної шкоди, завданої незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їх посадових і службових осіб при здійсненні ними своїх повноважень. Загальні підстави відповідальності за завдану моральну шкоду передбачені нормами статті 1167 ЦК України, відповідно до яких моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Спеціальні підстави відповідальності за шкоду, завдану незаконними рішеннями, дією чи бездіяльністю органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування та посадової або службової особи вказаних органів при здійсненні ними своїх повноважень, визначені статями 1173 та 1174 ЦК України відповідно. Відповідно до вимог ст. 1173 ЦК України, шкода, завдана фізичній або юридичній особі незаконними рішеннями, дією чи бездіяльністю органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування при здійсненні ними своїх повноважень, відшкодовується державою, Автономною Республікою Крим або органом місцевого самоврядування незалежно від вини цих органів. Відповідно до вимог ст. 1174 ЦК України шкода, завдана фізичній або юридичній особі незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю посадової або службової особи органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування при здійсненні нею своїх повноважень, відшкодовується державою, Автономною Республікою Крим або органом місцевого самоврядування незалежно від вини цієї особи. Відповідно до частини другої статті 2, частини першої статті 170 ЦК України учасниками цивільних відносин є: держава Україна, Автономна Республіка Крим, територіальні громади, іноземні держави та інші суб`єкти публічного права. Держава набуває і здійснює цивільні права та обов`язки через органи державної влади у межах їхньої компетенції, встановленої законом. Згідно з частиною другою статті 48 ЦПК України сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач. Позивачем і відповідачем можуть бути фізичні і юридичні особи, а також держава. Відповідно до частини другої статті 30 ЦПК України позивачем і відповідачем можуть бути фізичні і юридичні особи, а також держава. Згідно положень ч. 4 ст. 58 ЦПК України, держава бере участь у справі через відповідний орган державної влади відповідно до його компетенції, від імені якого діє його керівник або представник. Статтею 23 ЦК України передбачено, що особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає, в тому числі, у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів. \~ Пунктом 5 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року №4 Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди передбачено, що обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправні діяння її заподіювача; наявність причинного зв`язку між шкодою та протиправними діяннями заподіювача та вини останнього в її заподіянні. При цьому суд з`ясовує факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань, втрати немайнового характеру. В деліктних правовідносинах саме на позивача покладається обов`язок довести наявність шкоди та її розмір, протиправність поведінки, що призвела до заподіяння шкоди та причинний зв`язок такої поведінки із заподіяною шкодою. Згідно правової позиції висловленої в постанові Верховного Суду від 30.04.2020 по справі № 804/2076/17 зазначено, що сам факт відсутності певного результату (виплати коштів за судовим рішенням) не може бути достатнім підтвердженням того, що суб`єкт владних повноважень допустив саме протиправну бездіяльність за обставин, коли мав реальну можливість реалізувати своє повноваження, повинен був це зробити, але не зробив (чи зробив несвоєчасно, з порушенням процедури чи інших вимог), що спричинило порушення прав та інтересів особи. Статтею 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Позивачем не зазначено, в чому саме полягає незаконність дій чи бездіяльність Держави Україна в особі Головного управління Державної казначейської служби в Хмельницькій області та заподіяння такими діями чи бездіяльністю моральної шкоди позивачу. Не надано позивачем суду належних та допустимих доказів на підтвердження заявленого ним розміру моральної шкоди 20 000 000, 00 гривень. Враховуючи наведене, суд приходить до висновку, що в задоволенні позову [PERSON] до Держави України, представник Державна казначейська служба України про відшкодування моральної шкоди про відшкодування моральної шкоди, завданої бездіяльністю/невиконанням рішення суду в справі №686/13975/23, слід відмовити. Відповідно до ст. 141 ЦПК України судові витрати у зв`язку із відмовою у позові слід покласти на позивача.

Outcome: dismissed