Jurisdiction: civil
Date: 2025-11-16 00:00:00

[PERSON] в особі представника адвоката Косогор Оксани Миколаївни звернувся до Яготинського районного суду Київської області з позовом до Яготинської міської ради Київської області про встановлення факту, що має юридичне значення та про визнання права власності. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що [INFO] померла [PERSON] («спадкодавець»). Після смерті спадкодавця відкрилася спадщина, до складу якої ввійшло наступне майно: житловий будинок з належними до нього господарськими будівлями та спорудами, що розташований по [ADDRESS] ; земельна ділянка площею 0, 0629 га, що розташована по [ADDRESS] з цільовим призначенням: для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд, кадастровий № 3225510100:08:047:0039. Також в обґрунтування позивач зазначає, спадкодавець за свого життя не складала заповіт, а отже має місце спадкування за законом. [PERSON] приходиться сином спадкодавцеві, що підтверджується свідоцтвом про народження. Іншим спадкоємцем першої черги є брат позивача [PERSON] . Позивач на час відкриття спадщини, що відкрилася унаслідок смерті [PERSON] , померлої [INFO] проживав з нею разом. За наведених вище обставин, позивач не може отримати свідоцтво про право власності, оскільки у його розпорядженні перебувають лише фотокопії правовстановлюючих документів на спадкове майно, а доведення факту спільного проживання зі спадкодавцем на час відкриття спадщини здійснюється у судовому порядку. Правовстановлюючі документи на спадкове майно після смерті спадкодавця залишилися у розпорядженні відповідача, частину з яких він також втратив, що підтверджується матеріалами судового провадження у справі № 382/950/19, у якій третя особа за даним позовом ( [PERSON] ) позивається до позивача за даним позовом щодо визнання права власності на спадкове майно. Таким чином, позивач, як спадкоємець, не може отримати повторно правовстановлюючі документи на спадкове майно або дублікати правовстановлюючих документів, що мають силу оригіналу з метою надання його нотаріусу для вчинення нотаріальної дії, так як відсутній правовий механізм для його отримання. З наведеного вище убачається, що відсутній законодавчо урегульований механізм набуття права власності на спадкове майно за умови відсутності оригіналу правовстановлюючого документу , що, у свою чергу обмежує права позивача, як спадкоємця, щодо набуття права власності на спадкове майно у визначеному чинним законодавством порядку шляхом отримання у нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину. Ухвалою суду від 28.08.2024 року прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі; вирішено справу розглядати за правилами загального позовного провадження; призначено підготовче засідання. Ухвалою суду від 05.11.2024 року зупинено провадження у справі № 382/1432/24 за позовом [PERSON] в особі предстаника адвоката Косогор Оксани Миколаївни до Яготинської міської ради, третя особа [PERSON] , про встановлення факту, що має юридичне значення та про визнання права власності, до залучення до участі у справі правонаступника(ів) [PERSON] , [INFO] , який помер [INFO] . Ухвалою суду від 18.04.2025 року поновлено провадження у справі № 382/1432/24 у зв`язку із надходженням заяви [PERSON] про поновлення провадження у справі з посиланням на те, що вона є спадкоємцем, яка прийняла спадщину після смерті [PERSON] , [INFO] , який помер [INFO] . Ухвалою суду від 15.05.2025 року витребувано у приватного нотаріуса Бориспільського нотаріального округу Овчаренко І. Ж. належним чином засвідчену копію спадкової справи № 22/2025 заведеної після смерті [PERSON] , який помер [INFO] ; інформацію про наявність/відсутність спадкової справи заведеної після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] . Ухвалою від 22.07.2025 року замінено позивача [PERSON] на його правонаступника [PERSON] . Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримала, просила встановити, що [PERSON] [INFO] постійно проживав з [PERSON] на час відкриття спадщини та визнати право власності за [PERSON] на 1/2 будинку та земельної ділянки. Представник відповідача в судовому засіданні не заперечила щодо задоволення позовних вимог. Третя особа [PERSON] в судове засідання не з`явився, повідомлений належним чином, будь-яких заяв чи клопотань від нього не надходило. Дослідивши матеріали справи, заслухавши учасників справи в попередніх судових засідання, свідків, всебічно та повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позовна заява та заперечення на неї, об`єктивно оцінивши докази, що мають істотне значення для її розгляду і вирішення по суті, суд дійшов наступних висновків. Кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу (частина перша статті 15, частина перша статті 16 ЦК України). Основною засадою (принципом) цивільного судочинства є, зокрема, диспозитивність (пункт 5 частини третьої статті 2 ЦПК України). Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках (частина перша статті 13 ЦПК України). Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи (частина перша статті 76 ЦПК України). Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування (частина перша статті 77 ЦПК України). Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів) (стаття 89 ЦПК України). Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (частина третя та четверта статті 12 ЦПК України). З матеріалів справи вбачається, що [INFO] померла мати позивача [PERSON] , що підтверджується з матеріалів справи. Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина на житловий будинок з належними до нього господарськими будівлями та спорудами, що розташований по [ADDRESS] , а також на земельну ділянку площею 0, 0629 га, що розташована по [ADDRESS] з цільовим призначенням: для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд, кадастровий № 3225510100:08:047:0039. Із матеріалів справи вбачається, що [PERSON] на випадок своєї смерті не складала заповіт, а отже має місце спадкування за законом. Крім того, в силу вимог ст. 1266 ЦК України позивач по справі являється сином [PERSON] та є спадкоємцем майна померлої. [PERSON] , [INFO] , на підставі Свідоцтва про право на спадщину за законом від 21.08.2014 року, після смерті [PERSON] , 1934 року народження, який помер [INFO] , належав житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] та земельна ділянка загальною площею 0,0629 га, наданої для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), кадастровий номер 3225510100:08:047:0039, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] . Із копії газети «Яготин - місто моє» № 18 від 17 травня 2019 року вбачається, що Свідоцтва про право на спадщину за законом, видані 21.08.2014 року приватним нотаріусом Яготинського районного нотаріального округу Київської області Овчаренко І.Ж., за реєстровим № 1863, 1865 на ім`я [PERSON] , є втраченими. Після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , в Яготинській районній державній нотаріальній конторі спадкова справа не заводилася. Листом приватного нотаріуса № 283/01-16 від 22.08.2024 року позивачу відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, оскільки у позивача пропущений 6-місячний строк для подання заяви про прийняття спадщини та не надано доказів про реєстрацію у встановленому порядку місця проживання разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, а також втрачені оригінали правовстановлюючих документів на спадкове майно. Із спадкової справи № 22/2025 заведеної після смерті [PERSON] , померлого [INFO] , наданої на виконання ухвали суду, вбачається, що після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , спадкова справа не заводилась, а також згідно наявних матеріалів спадкової справи [PERSON] на підставі поданої заяви 20.03.2025 року прийняла спадщину за заповітом після смерті чоловіка [PERSON] . Рішенням Яготинського районного суду Київської області від 17.08.2021 року встановлено, що [PERSON] постійно проживав з [PERSON] , яка померла [INFO] на час відкриття спадщини. Визнано за [PERSON] , право власності на 1/2 частину житлового будинку, з господарськими будівлями та спорудами, що розташований по [ADDRESS] . Визнано за [PERSON] , право власності на 1/2 частину земельної ділянки площею 0,0629 га, кадастровий номер 3225510100:08:047:0039, яка призначена для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд, що розташована по [ADDRESS] . Крім цього, ухвалюючи вказане рішення про часткове задоволення позову (1/2 частини) суд виходив з того, що [PERSON] та [PERSON] здійснювали догляд за спадкодавцем, а також проживали зі спадкодавцем, їздили до спадкодавця. Отже, враховуючи, що після смерті спадкодавця залишилось спадкове майно та наявні двоє спадкоємців, що є синами померлої. Допитані в судовому засіданні свідки [PERSON] , [PERSON] та допитана в якості свідка [PERSON] (позивачка) повідомили, що [PERSON] дійсно проживав із своєю матір`ю [PERSON] , на час відкриття спадщини. Відповідно до ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Згідно ст. 1216 ЦК України спадкування є перехід прав і обов`язків від фізичної особи, яка померла (спадкодавця) до інших осіб (спадкоємців). Відповідно до ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинялися внаслідок його смерті. Згідно ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за законом або заповітом. На підставі ст. 1225 ЦК України право власності на земельну ділянку переходить до спадкоємців на загальних підставах, із збереженням її цільового призначення. Згідно ст. 1220 ЦК України часом відкриття спадщини визнається день смерті спадкодавця. Відповідно до п. 3 ст. 1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину. Статтею 55 Конституції України гарантовано право кожного на захист своїх прав і свобод від порушень і протиправних посягань будь-якими не забороненими законом засобами. Статтею 392 ЦК України передбачено, що власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності. В пункті 23 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» зазначено, що у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження. Визнання права власності на спадкове майно в судовому порядку є винятковим способом захисту, що має застосовуватися, якщо існують перешкоди для оформлення у нотаріальному порядку (постанова Верховного Суду від 22.09.2021 у справі № 227/3750/19 провадження № 61-16069св20). На підставі наведеного, а також враховуючи покази свідків [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] , які підтвердили обставини проживання позивача зі своєю матір`ю , суд дійшов висновків, що позивач проживав разом зі своїм матір`ю [PERSON] , яка померла [INFO] , на час відкриття спадщини; є спадкоємцем останнього щодо 1/2 частину житлового будинку з відповідною часткою належних до нього господарських будівель та споруд, за адресою: [ADDRESS] ; 1/2 частину земельної ділянки площею 0, 0629 га, кадастровий № 3225510100:08:047:0039, за адресою: [ADDRESS] з цільовим призначенням: для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд; позивач не може отримати свідоцтво про право на спадщину на нерухоме майно в іншому позасудовому порядку, чим порушується його право, а тому це право підлягає захисту судом шляхом його визнання. Разом із тим, [PERSON] помер [INFO] . [PERSON] на підставі поданої заяви 20.03.2025 року прийняла спадщину за заповітом після смерті чоловіка [PERSON] . Крім цього, ухвалою від 22.07.2025 року замінено позивача [PERSON] на його правонаступника [PERSON] . Таким чином, встановлені судом обставини підтверджують обґрунтованість позовних вимог; [PERSON] був спадкоємцем [PERSON] ; в свою [PERSON] є спадкоємицею [PERSON] , який помер [INFO] ; сторона відповідача не заперечили щодо задоволення позовних вимог. Крім цього, за спадкоємцем [PERSON] визнано право власності на 1/2 будинку та земельної ділянки розташованих по [ADDRESS] ; інших спадкоємців немає; відсутність у позивача оригіналів правовстановлюючих документів на спадкове майно є перешкодою для оформлення спадкових прав. Враховуючи викладене, позовні вимоги підлягають задоволенню.

Outcome: approved