Jurisdiction: civil
Date: 2025-11-23 00:00:00

\~ \~ \~ \~І. Виклад позиції позивача та заперечень відповідачів. 1. 03.02.2022 року [PERSON] ,\~ [PERSON] ,\~діюча в\~інтересах [PERSON] ,\~неповнолітньої,\~ [INFO] ,\~ [PERSON] ,\~малолітнього,\~ [INFO] ,\~(далі\~ позивачі),\~звернулися до\~суду з\~позовом до\~ [PERSON] (далі відповідачка 1), приватного виконавця\~виконавчого округу\~Одеської області\~Колечка Дмитра\~Миколайовича (далі відповідач 2), Акціонерного товариства\~«Райффайзен Банк\~Аваль» (далі відповідач 3), Державного підприємства\~«Сетам» (далі відповідач 4), з залученням третіх осіб без самостійних вимог щодо предмета спору - Органу опіки та піклування Великодальницької сільської ради Одеського району Одеської області, [PERSON] (далі треті особи), з вимогами про визнання недійсним електронних торгів, визнання недійсним протоколу проведення електронних торгів, визнання недійсним акту про реалізацію предмета іпотеки, визнання недійсним свідоцтва про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів. 2. Свої вимоги мотивує тим, що 17.05.2006 року між ПАТ «Райффайзен Банк Аваль» в особі Одеської обласної дирекції ПАТ «Райффайзен Банк Аваль» і [PERSON] був укладений Кредитний договір № 014/022/74/53485, відповідно до умов якого останньому був виданий кредит в сумі 40000,00 доларів США строком до 17.05.2026 року. 18.05.2006 року, на підставі Договору купівлі-продажу, [PERSON] придбала квартиру під [ADDRESS] . На забезпечення виконання зобов`язання [PERSON] , 28.07.2006 року між ПАТ «Райффайзен Банк Аваль» в особі Одеської обласної дирекції ПАТ «Райффайзен Банк Аваль» та [PERSON] , яка виступила майновим поручителем [PERSON] , був укладений Договір іпотеки на квартиру під [ADDRESS] , заставна вартість якої визначена у розмірі 247071,00 гривня. Рішенням Біляївського районного суду Одеської області від 02.08.2010 року по справі № 2-618, за позовом ПАТ «Райффайзен Банк Аваль» в особі Одеської обласної дирекції ПАТ «Райффайзен Банк Аваль» до [PERSON] , [PERSON] про стягнення заборгованості за кредитним договором, позовні вимоги задоволено та стягнуто з [PERSON] та в розмірі заставленого майна з [PERSON] на користь ПАТ «Райффайзен Банк Аваль» заборгованість за Кредитним договором у розмірі 334079,88 гривень, 1700,00 гривень судового збору та 120,00 гривень на ІТЗ розгляду справи. Вказане рішення залишене без змін ухвалою Апеляційного суду Одеської області від 22.12.2010 року. 07.02.2011 року Біляївським районним судом Одеської області по справі № 2-618/10 видано виконавчий лист, який неодноразово пред`являвся до виконання. 07.04.2021 року, приватним виконавцем виконавчого округу Одеської області, Колечко Д.М. винесено постанову про відкриття виконавчого провадження № 65060246 за виконавчим листом, виданим 07.02.2011 року по справі № 2-618/10. В рамках ВП № 65060246, було винесено постанову про опис та арешт майна (коштів) боржника від 27.04.2021 року та накладено арешт на квартиру під [ADDRESS] . 13.05.2021 року виконавчим комітетом Великодальницької сільської ради повідомлено приватного виконавця про реєстрацію місця проживання осіб у вищевказаній квартирі, а саме: [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , неповнолітня, [INFO] , [PERSON] , малолітній, [INFO] . Також, в рамках ВП № 65060246, винесено постанову про призначення суб`єкта оціночної діяльності суб`єкта господарювання для участі у виконавчому провадження, а саме призначено суб`єкта оціночної діяльності [PERSON] оцінювачем. З матеріалів виконавчого провадження позивача стало відомо, що 23.06.2021 року на адресу приватного виконавця надійшов Звіт ФОП [PERSON] з незалежної оцінки майна щодо квартири, яка є предметом Договору іпотеки. Згідно даних звіту, ринкова вартість об`єкта оцінки складає 252557,00 гривень. Постановою приватного виконавця виконавчого округу Одеської області Колечка Д.М. про звернення стягнення на майно від 30.06.2021 року постановлено звернути стягнення на майно, що належить боржника [PERSON] та знаходиться за адресою: [ADDRESS] . 17.11.2021 року приватним виконавцем складено акт про реалізацію предмета іпотеки, відповідно до якого предмет іпотеки було реалізовано 25.10.2021 року ДП «Сетам» за допомогою системи електронних торгів. Перші електронні торги з реалізації предмету іпотеки за стартовою ціною 252557,00 гривень, які були призначені на 02.08.2021 року, не відбулися, в зв`язку з відсутністю допущених учасників торгів. Другі електронні торги з реалізації предмету іпотеки за стартовою ціною 202045,60 гривень, які були призначені на 13.09.2021 року, не відбулися в зв`язку з відсутністю допущених учасників торгів. Треті електронні торги з реалізації арештованого майна боржника за стартовою ціною 176789,90 гривень, які були призначені на 25.10.2021 року, відбулися. Предмет іпотеки придбала [PERSON] за ціною 176789,90 гривень, що є найвищою ціновою пропозицією та ціною продажу предмета іпотеки. Акт видано на ім`я [PERSON] на підставі протоколу проведення електронних торгів № 557730 від 25.10.2021 року, який є підставою для видачі нотаріусом Свідоцтва, що підтверджує право власності набувача на придбане з електронних торгів нерухоме майно. Постановою приватного виконавця виконавчого округу Одеської області Колечка Д.М. від 17.11.2021 року знято всі арешти та заборони, накладені на предмет іпотеки. Сторона позивачів зазначає, що вони не отримували від приватного виконавця Постанову про накладення арешту, Постанову про призначення суб`єкта оціночної діяльності та звіт з незалежної оцінки майна, що позбавило боржника можливості оскаржити його в судовому порядку оскільки, на її думку, оцінка, яка зазначена в звіті є заниженою та сам звіт складений з порушенням чинного законодавства з урахуванням того, що квартира не була оглянута суб`єктом оціночної діяльності, а зроблений дистанційно. Окрім того сторона позивачів зазначає, що реалізація предмета іпотеки відбулася без дозволу органу опіки та піклування, адже в зазначеній квартирі зареєстровані неповнолітня та малолітній, хоча приватному виконавцю було про це достеменно відомо. На думку сторони позивачі, наведені обставини свідчать про порушення приватним виконавцем відповідних положень Порядку реалізації арештованого майна та Інструкції з організації примусового виконання рішень. На підставі вищевикладеного позивачі звернулися до суду з вказаним позовом. (т. 1 а.с. 3-21) 3. 17.05.2022 року на адресу суду від приватного виконавця виконавчого кругу Одеської області Колечка Д.М., в особі представника, надійшов відзив на позовну заяву, яким, щодо обставин викладених в позовній заяві, пояснив, що 07.04.2021 року приватним виконавцем була винесена постанова про відкриття виконавчого провадження № 65060246 з примусового виконання виконавчого листа, виданого по справі № 2-618/10, яка була надіслана сторонам виконавчого провадження рекомендованою кореспонденцією з повідомленням про вручення. Того ж дня була винесена постанова про арешт майна боржника та постанова про арешт коштів боржника, яка була надіслана до виконання до 36 банківських установ. У постанова про відкриття виконавчого провадження була зазначена вимога про необхідність надання боржницею декларації про доходи та майно, яка не була виконана. У ході перевірки майнового стану боржниці було виявлено квартиру під [ADDRESS] . 23.04.2021 року приватним виконавцем було складено та надіслано боржниці вимогу про надання безперешкодного доступу до спірної квартири з метою проведення її опису та надання виконавцю довідки про зареєстрованих у вказаній квартирі. 27.04.2021 року було складено Постанову про опис та арешт майна боржника, де зазначалося, в тому числі, про можливість у 10-денний строк з дня винесення постанови досягти згоди щодо вартості майна та необхідності письмово повідомити про це виконавця. Вказану постанову було надіслано боржниці. 13.05.2021 року на адресу приватного виконавця від виконавчого округу Великодальницької сільської ради надійшла відповідь про те що в спірній квартирі зареєстровані виключно повнолітні особи. Відповідно до відповідей МВС України щодо зареєстрованих на ім`я боржниці ТЗ, ДФС України та ПФУ, ТЗ у боржниці відсутні, на обліку ДФС України та ПФУ боржниця не перебуває. Згідно відомостей з банків, кошти на рахунках боржниці відсутні. У встановлений строк сторони виконавчого провадження згоди щодо вартості майна не дійшли. Окрім того боржниця не скористалася правом передати стягувачу належне їй майно або реалізувати таке майно та передати кошти від його реалізації стягувачу в рахунок повного або часткового погашення боргу за виконавчим документом. У зв`язку з невиконанням боржницею у добровільному порядку рішення суду та відсутністю будь-якого майна/коштів за рахунок яких можливо виконати рішення суду, 09.06.2021 року виконавцем було призначено суб`єкта оціночної діяльності, згідно звіту про незалежну оцінку майна якого від 15.06.2021 року, ринкова вартість об`єкта оцінки складала 252577,00 гривень. Звіт включав в себе безпосередній огляд та фотофіксацію оцінювачем об`єкту оцінки. 23.06.2021 року на адресу сторін виконавчого провадження було направлено листа з повідомленням про оцінку арештованого майна з зазначенням вартості. 30.06.2021 року виконавцем було винесено постанову про звернення стягнення на майно боржника, яка також була направлена сторонам виконавчого провадження. 30.06.2021 року було підготовлено заявку на реалізацію та 01.07.2021 року на сайті ДП «Сетам» було опубліковано повідомлення щодо лоту № 485635 (із продажу спірного майна). Перші торги були призначені на 02.08.2021 року за стартовою ціною 252557,00 гривень. У зв`язку з відсутністю попиту на майно за ціною, визначеною оцінювачем, та яку сторона позивача вважає заниженою, майно було уцінено та призначено другі торги на 13.09.2021 року за стартовою ціною 202045,60 гривень. Другі торги також не відбулися, в зв`язку з чим майно повторно уцінено та призначено треті торги за ціною 176789,90 гривень. За результатом відкритого аукціону переможницею торгів було визнано [PERSON] , яка була єдиною учасницею торгів та сплатила гарантійний внесок та придбала майно за стартовою ціною. 17.11.2021 року виконавцем було видано Акт про реалізацію предмету іпотеки на ім`я [PERSON] 02.12.2021 року боржниця була ознайомлена із матеріалами виконавчого провадження. Щодо дітей зазначив, що дбати про збереження та використання майна дитини в її інтересах це обов`язок батьків. На його думку сама по собі відсутність попереднього дозволу органу опіки та піклування не є безумовною підставою для визнання недійсним правочину щодо нерухомого майна, право користування яким мають діти. Такою наголошує на тому, що діти не є членами сім`ї боржниці, оскільки є її онуками та безпідставно перебувають в квартирі, яка перебуває під іпотекою. Щодо неотримання боржницею постанов, наголосив на тому, що до обов`язку виконавця не входить пересвідчення у отриманні боржником документів виконавчого провадження, виконавець лише має надіслати боржнику вказані документи у спосіб, вказаний у законі. Окрім того боржниця має право ознайомитися з матеріалами виконавчого провадження через Автоматизовану систему виконавчих проваджень. Разом з тим зазначив про обрання позивачами неналежного способу захисту, так як позовна заява зводиться до незгоди із звітом про оцінку майна, постановою про звернення стягнення на майно боржника, постановою про призначення експерта та діями виконавця із доведення до боржника звіту про оцінку майна та постанови про опис, але у встановленому чинним законодавством порядку ці дії виконавця не оскаржені. Щодо оцінки майна зазначив, що оцінювачем надано об`єктивний висновок про вартість об`єкта оцінки, який підтверджується попитом на ринку нерухомості. Попит формує пропозиція, та у разі виставлення на торги майна за оцінкою, нижче ринкової, майно було б реалізовано з перших торгів в яких брали б участь декілька осіб, бажаючих придбати це майно. Також, на його думку, підстави для задоволення позову відсутні, ще й з огляду на те, що позивачі у позові не посилаються на порушення організатором торгів норм Порядку, які б могли бути підставою для визнання електронних торгів недійсними, а дії приватного виконавця мають самостійний спосіб оскарження. (т. 3 а.с. 6-13) 4. 01.06.2022 року на адресу суду від позивачів, в особі представника надійшла відповідь на відзив на позовну заяву в якій представник зазначила, що до членів сім`ї наймача належать дружина наймача, їх діти і батьки. Членами сім`ї наймача може бути визнано й інших осіб, якщо вони постійно проживають разом з наймачем і ведуть з ним спільне господарство. Тому наголошує, що [PERSON] , неповнолітня, [INFO] , та [PERSON] , малолітній, [INFO] , є членами сім`ї [PERSON] та мали законне право на користування спірною квартирою. Також з довідки, наданої приватному виконавцю, вбачається, що [PERSON] , неповнолітня, [INFO] , та [PERSON] , малолітній, [INFO] , проживають в квартирі без реєстрації. Тому, згідно чинного законодавства, у разі передачі на реалізацію нерухомого майна, право власності на яке або право користування яким мають діти, необхідний попередній дозвіл органів опіки та піклування, оскільки у разі ухвалення рішення на користь [PERSON] щодо визнання [PERSON] , [PERSON] такими, що втратили право користування житловим приміщенням, автоматично неповнолітня [PERSON] та малолітній [PERSON] також втратять право користування таким житлом, адже згідно положень чинного законодавства, місцем проживання дітей є місце проживання батьків. Представник позивачів ще раз наголосив на тому, що боржниця не отримувала від приватного виконавця жодної поштової кореспонденції, у зв`язку з чим була позбавлена можливості оскаржити їх встановленому законом порядку. Дії державного виконавця вплинули на результат проведення електронних торгів, що призвело до порушення прав та законних інтересів позивачів по справі. Щодо звіту про оцінку майна звертає увагу суду на те, що він не містить фото фіксацію оскільки був зроблений без огляду житлового приміщення та не зазначена причина неможливості особистого огляду об`єкта дослідження. (т. 3 а.с. 53-60) 5. 15.06.2022 року від [PERSON] в особі представника, надійшов відзив на позовну заяву, яким у задоволенні позовних вимог просила відмовити у повному обсязі та стягнути на її користь судові витрати понесені нею. В обґрунтування зазначила, що виконавчим комітетом Великодальницької сільської ради було повідомлено виконавця, що в квартирі під [ADDRESS] зареєстровані: [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] . [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] , проживають за даною адресою без реєстрації. З матеріалів виконавчого провадження вбачається, що приватним виконавцем для забезпечення реального виконання виконавчого документа були виконані всі, передбачені ЗУ «Про виконавче провадження», дії щодо належного проведення опису та накладення арешту на квартиру. Окрім того звернув увагу на те, що відповідно до ЗУ «Про виконавче провадження», оскарження в судовому порядку результатів визначення вартості чи оцінки майна не зупиняє передачі майна на реалізацію, крім випадків зупинення передачі майна на реалізацію судом. Також вважає, що суб`єктом оціночної діяльності було здійснено всі фактичні та юридичні дії щодо проведення оцінки спірної квартири та надано об`єктивний висновок вартості об`єкта оцінки, який підтверджується попитом. У своїй діяльності суб`єкт оціночної діяльності є самостійним, а тому виконавець жодним чином не може вплинути на порядок проведення оцінки майна. У разі незгоди з результатами оцінки зацікавленою стороною, разом з оскарженням рішень та дій виконавця, повинна ставитися вимога про оскарження оцінки майна. Окрім того зазначає, що підставою для визнання недійсним правочину щодо майна, право на яке має дитина, за позовом його батьків є не сам по собі факт відсутності попереднього дозволу органу опіки і піклування на укладення такого договору, а порушення в результаті його укладення майнових прав дитини. Оскільки діти не є членами сім`ї боржниці та безпідставно перебували у квартирі, яка перебуває під іпотекою, тому, на думку представника [PERSON] , права дітей відчуженням квартири, що належить їх бабі, не порушуються. (т. 3 а.с. 65-76) 6. 24.06.2022 року на адресу суду від представника позивачів надійшла відповідь на відзив [PERSON] на позовну заяву в якій було викладено правову позицію тотожну правові позиції викладеній у відповіді на відзив приватного виконавця на позовну заяву. (т. 3 а.с. 103-107а) 7. 05.07.2022 року на адресу суду від представника АТ «Райффайзен Банк» надійшли пояснення по справі, яким у задоволенні позовних вимог просив відмовити у повному обсязі. В обґрунтування, повідомив, що АТ «Райффайзен Банк» є повним правонаступником всіх прав та обов`язків АТ «Райффайзен Банк Аваль». АТ «Райффайзен Банк» не погоджується з позовною заявою, а також з фактами та доводами позивачів так як згідно з умовами Договору іпотеки, предметом іпотеки є квартира під [ADDRESS] . Іпотекодавець гарантував, в тому числі, що прав щодо предмету іпотеки у третіх осіб (за договором найму, оренди тощо) як в межах України так і за її межами немає. Іпотекодавець зобов`язується не відчужувати предмет іпотеки, у будь-який спосіб не обтяжувати його зобов`язаннями з боку третіх осіб. Також Договором іпотеки передбачено право банку на звернення стягнення на предмет іпотеки у разі порушення позичальником зобов`язань за Кредитним договором. Окрім того за Іпотекодержателем залишено право вибору способу захисту своїх прав, а Позичальник та Іпотекодавець, згідно умов Договору іпотеки, зобов`язуються не перешкоджати Іпотекодержателю у реалізації своїх прав. Представник АТ «Райффайзен Банк» окремо зазначив, що на момент укладення Кредитного договору та Договору іпотеки, місцем реєстрації проживання позичальника та іпотекодавця було: [ADDRESS] . АТ «Райффайзен Банк» від іпотекодавця чи позичальника будь-яких письмових повідомлень/клопотань щодо отримання дозволу на реєстрацію місця проживання інших осіб не отримував, будь-яких письмових дозволів на вчинення дій, що стосуються предмету іпотеки не надавав. Щодо права користування квартирою дітьми зазначив, що згідно установленої судової практики, реєстрація місця проживання дитини в житловому приміщенні, яке є об`єктом іпотеки, є способом перешкоджання звернення стягнення на таке майно, що свідчить про зловживання боржником своїми процесуальними правами та створення штучних перешкод для виконання судового рішення у повному обсязі. Щодо твердження сторони позивачів про необізнаність про відкрите виконавче провадження та примусове звернення на предмет іпотеки, вказав на те, що позивачкою в приміщенні банку була написана заява про добровільне врегулювання заборгованості за Кредитним договором від 01.10.2021 року, де Іпотекодавець вказала, що у разі задоволення банком вказаної заяви зобов`язується виконати вказані в заяві умови до дати торгів та просить відкликати виконавчий документ з примусового виконання. Щодо дій приватного виконавця зазначив, що позивачка знала про відкрите виконавче провадження з вересня 2021 року тому могла реалізувати своє право на оскарження дій/бездіяльності приватного виконавця, але не скористалася ним. Також, зазначає, що стороною позивачів обрано неналежний спосіб захисту адже позовні вимоги зводяться до не згоди з діями приватного виконавця у виконавчому провадженні, які не стосуються з правилами проведення електронних торгів, які мають самостійний спосіб оскарження й не можуть бути підставою для визнання електронних торгів недійсними. (т. 3 а.с. 128-133) 8. 08.07.2022 року на адресу суду від представника [PERSON] надійшли заперечення на відповідь на відзив на позовну заяву, якими просив у задоволенні позовних вимог відмовити в повному обсязі та стягнути з позивачів на користь [PERSON] понесені нею судові витрати. В обґрунтування зазначила, що документи виконавчого провадження надсилаються стягувачу та боржнику за їх адресами, зазначеними у виконавчому документі. У разі зміни стороною місця проживання чи перебування або місцезнаходження, документи виконавчого провадження надсилаються за адресою, зазначеною к відповідній заяві сторони виконавчого провадження. Таким чином приватним виконавцем, для забезпечення реального виконання рішення суду, були виконані всі, передбачені ЗУ «Про виконавче провадження», дії щодо належного проведення опису та накладення арешту на нерухоме майно. Щодо звіту про оцінку нерухомого майна зазначив, що встановлена правова природа звіту про оцінку майна унеможливлює здійснення судового розгляду щодо застосування до нього наслідків, пов`язаних із скасуванням юридичних актів чи визнанням недійсними правочинів. У разі незгоди з результатами оцінки, зацікавленою особою, разом з оскарженням рішень та дій виконавців, повинна ставитися вимога про оскарження оцінки майна. Поряд з цим може бути оскаржене рішення державного виконавця про призначення суб`єкта оціночної діяльності для участі у виконавчому провадженні. Своїм правом на оскарження результатів визначення оцінки майна у судовому порядку в строки, передбачені ч. 5 ст. 57 ЗУ «Про виконавче провадження», позивачі не скористалися. Щодо звернення стягнення на майно без дозволу органу опіки та піклування наголосив на тому, що відповідно до ст. 156 ЖК Української РСР, неповнолітні [PERSON] та [PERSON] не вважаються членами сім`ї власника майна, а відтак посилання позивачів на порушення прав дітей є необґрунтованим та таким, що не підпадають під дію наведеної статті. Окремо представник [PERSON] зазначив, що позивачі у справі були обізнані про наявність своїх фінансових зобов`язань перед банківською установою та укладаючи Кредитний договір та Договір іпотеки, усвідомлювали значення своїх дій та наслідки їх невиконання. Позивачі також були обізнані, що з 2010 року ними не виконувалися обов`язки по поверненню кредитних коштів, отриманих від банківської установи, що стало підставою для звернення останньої до суду із позовом про стягнення заборгованості. З рішення суду вбачається, що позивачі приймали участь при розгляді первісного позову та заперечували проти його задоволення. Однак, після ухвалення рішення суду про стягнення заборгованості не вжили жодних дій по виконанню своїх зобов`язань щодо погашення суми боргу. Тобто усвідомлено вчинили дії скеровані на невиконання своїх зобов`язань перед банківською установою. (т. 3 а.с. 145-154) 9. 15.11.2022 року на адресу суду від представника АТ «Райффайзен Банк» надійшли пояснення по справі, якими просив у задоволенні позовних вимог відмовити в повному обсязі. В обґрунтування зазначив, що нехтування боржником своїм правом на ознайомлення з матеріалами виконавчого провадження та своєчасного звернення до суду за захистом своїх прав, не надає право боржнику заявляти про відсутність інформування про хід стягнення та свою необізнаність. Також звертає увагу суду на те, що у власності [PERSON] (матері дітей) наявний житловий будинок [ADDRESS] . (т. 4 а.с. 41-43) ІІ. Заяви (клопотання) учасників справи. 10. До матеріалів позовної заяви позивачами було долучене клопотання про забезпечення позову. (т. 1 а.с. 68-76). 11. До позовної заяви було долучено клопотання про витребування доказів. (т. 1 а.с. 77-82) 12. 28.09.2022 року на адресу суду, від представника позивача, надійшло клопотання про забезпечення позову. (т. 3 а.с. 192-198) 13. 03.10.2022 року на адресу суду, від представника позивача, надійшло клопотання про забезпечення позову. (т. 3 а.с. 214-220) 14. 02.11.2022 року на адресу суду від представника [PERSON] надійшло клопотання про застосування заходів зустрічного забезпечення позову. (т. 4 а.с. 21-25) 15. 21.02.2023 року на адресу суду від представника позивачки надійшло клопотання про зупинення провадження. (т. 4 а.с. 97-98) 16. 08.03.2023 року на адресу суду від представника позивачки надійшло уточнене клопотання про зупинення провадження по справі. (т. 4 а.с. 118-119) 17. 10.03.2023 року на адресу суду від представника позивачки надійшло клопотання про витребування доказів. (т. 4 а.с. 146) 18. 18.05.2023 року на адресу суду від представника позивачки надійшло клопотання про вжиття заходів забезпечення позову. (т. 4 а.с. 214-223) ІІІ. Інші процесуальні дії у справі. 19. Згідно автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 03.02.2022 року, цивільну справу № 496/568/22, передано на розгляд головуючій судді Біляївського районного суду Одеської області Галич О.П. (т. 1 а.с. 83) 20. Ухвалою Біляївського районного суду Одеської області від 07.02.2022 року у задоволенні заяви позивачів про забезпечення позову, яка була подана разом з позовною заявою, відмовлено. (т. 1 а.с. 84-87) 21. Ухвалою Біляївського районного суду Одеської області від 07.02.2022 року було відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження, з викликом сторін та задоволено клопотання позивачів про витребування доказів, яке було подано з позовною заявою. Окрім того, відповідачам було надано строк для подання відзиву на позовну заяву. (т. 1 а.с. 88-90) 22. Ухвалою Біляївського районного суду Одеської області від 29.09.2022 року клопотання представника позивача про забезпечення позову повернуто заявнику. (т. 3 а.с. 208-211) 23. Ухвалою Біляївського районного суду Одеської області від 05.10.2022 року задоволено клопотання представника позивача про забезпечення позову від 03.10.2022 року. (т. 3 а.с. 229-232) 24. Ухвалою Біляївського районного суду Одеської області від 08.11.22022 року у задоволенні клопотання представника відповідача про застосування заходів зустрічного забезпечення позову від 02.11.2022 року, відмовлено. (т. 4 а.с. 34-37) 25. В підготовчому судовому засіданні, яке відбулося 13.03.2023 року, суд на місці ухвали відмовити у задоволенні клопотання представника позивача про витребування доказів. (т. 4 а.с. 177-187) 26. Ухвалою Біляївського районного суду Одеської області від 13.03.2023 року у задоволенні клопотання позивачів, у тому числі уточненому, про зупинення провадження по справі відмовлено. (т. 4 а.с. 188, 189-193) 27. Ухвалою Біляївського районного суду Одеської області від 09.05.2023 року у задоволенні клопотання представника позивачів про вжиття заходів забезпечення позову від 08.05.2023 року відмовлено. (т. 4 а.с. 238-243) 28. Ухвалою Біляївського районного суду Одеської області від 22.08.2023 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті. (т. 5 а.с. 77-78) \~ \~ \~ \~ІV. Фактичні обставини, встановлені Судом та зміст спірних правовідносин. 29. Судом встановлено, що [INFO] народилася [PERSON] , батьками якої є [PERSON] та [PERSON] , що підтверджується копією Свідоцтва про народження серії [NUMBER] , виданого 11.07.2006 року Великодальницькою сільською радою Біляївського району Одеської області, а/з № 62. (т. 1 а.с. 66) 30. [INFO] народився [PERSON] , батьками якого є [PERSON] та [PERSON] , що підтверджується копією Свідоцтва про народження серії [NUMBER] , виданого 16.04.2010 року Великодальницькою сільською радою Біляївського району Одеської області, а/з № 26. (т. 1 а.с. 67) 31. Відповідно до копії довідки № 2118, виданої 05.07.2010 року виконавчим комітетом Великодальницької сільської ради Біляївського району Одеської області, за адресою : [ADDRESS] , проживають і зареєстровані: [PERSON] , 1965 року народження, [PERSON] , 1985 року народження, [PERSON] , 1979 року народження, [PERSON] , 1983 року народження, [PERSON] , 2006 року народження, [PERSON] , 2010 року народження. (т. 1 а.с. 59) 32. 07.02.2011 року, по справі № 2-618/10, Біляївським районним судом Одеської області виданий Виконавчий лист про стягнення з [PERSON] та в розмірі заставленого майна з [PERSON] на користь ПАТ «Райффайзен Банк Аваль» в особі Одеської обласної дирекції ВАТ «Райффайзен Банк Аваль» заборгованості за Кредитним договором № 014/022/74/53485 від 17.05.2006 року у розмірі 334079,88 гривень, судового збору в розмірі 1700,00 гривень та 120,00 гривень на ІТЗ. (т. 2 а.с. 5-6) 33. З копії Акту обстеження житлово-побутових умов проживання сім`ї, складеного 07.05.2012 року представниками виконавчого комітету Великодальницької сільської ради Біляївського району Одеської області, вбачається, що він складений за місцем проживання сім`ї, а саме за адресою: [ADDRESS] . (т. 1 а.с. 30-31, 60-61) 34. Відповідно до копії довідки з місця проживання про склад сім`ї і прописку № 3440, виданої 21.09.2018 року виконавчим комітетом Великодальницької сільської ради Біляївського району Одеської області, в квартирі під [ADDRESS] проживають: [PERSON] , 1965 року народження, дата реєстрації в будинку 2003 року; [PERSON] , 1983 року народження, дата реєстрації в будинку 2003 року; [PERSON] , 1978 року народження, дата реєстрації в будинку 2003 року народження; [PERSON] , 1985 року народження, реєстрація в будинку 2003 року; [PERSON] , 2006 року народження, дата реєстрації в будинку 2006 року; [PERSON] , 2010 року народження, дата реєстрації в будинку 2010 року; [PERSON] , 1966 року народження, дата реєстрації в будинку 2003 року. (т. 1 а.с. 32, 62) 35. 07.04.2021 року АТ «Райффайзен Банк Аваль» звернулося до приватного виконавця виконавчого округу Одеської області, Колечка Д.М. з заявою про відкриття виконавчого провадження з проханням прийняти до примусового виконання виконавчий лист по справі № 6-618/10, виданий 07.02.2011 року Біляївським районним судом Одеської області. (т. 2 а.с. 3-4) 36. 07.04.2021 року приватним виконавцем виконавчого округу Одеської області, Колечко Д.М., винесено Постанову про відкриття виконавчого провадження № 65060246 про примусове виконання виконавчого листа, виданого 07.02.2011 року Біляївським районним судом Одеської області по справі № 2-618/10 (т. 2 а.с. 18-19), яку було направлено на адресу [PERSON] (боржник) та АТ «Райффайзен Банк Аваль» (стягувач) (т. 2 а.с. 17). 37. 07.04.2021 року, в рамках ВП № 65060246 було винесено Постанову про стягнення з боржника основної винагороди (т. 2 а.с. 21-22), яку було направлено на адресу [PERSON] (т. 2 а.с. 20) 38. 07.04.2021 року, в рамках ВП № 65060246 були винесені Постанова про розмір мінімальних витрат виконавчого провадження (т. 2 а.с. 24-25), Постанова про арешт коштів боржника (т. 2 а.с. 27-29), Постанова про арешт майна боржника (т. 2 а.с. 31-32), які було направлено на адресу [PERSON] та АТ «Райффайзен Банк Аваль», а також в інші фінансові установи (т. 2 а.с. 23, 26, 30, 46, 47, 48, 49, 50, 51, 52, 53, 54). 39. Відповідно до копій Витягу про реєстрацію в Державному реєстрі обтяжень рухомого майна № 71852797 від 07.04.2021 року (т. 2 а.с. 35) та Витягу з Державного реєстру обтяжень рухомого майна № 71852886 від 07.04.2021 року (т. 2 а.с. 36-37), 07.04.2021 року приватним виконавцем виконавчого округу Одеської області Колечко Д.М. накладено обтяження на все рухоме майно [PERSON] , а саме арешт рухомого майна. 40. Відповідно до копії Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію обтяження № 251606068 від 07.04.2021 року, 07.04.2021 року приватним виконавцем виконавчого округу Одеської області Колечко Д.М. накладено арешт на все нерухоме майно [PERSON] (т. 2 а.с. 41) 41. З копій Інформаційних довідок з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта та щодо об`єкта нерухомого майна № 251606501 від 07.04.2021 року, № 263671852 від 30.06.2021 року, № 263672809 від 30.06.2021 року, вбачається, що на все нерухоме майно [PERSON] накладено арешт. Окрім того квартира під [ADDRESS] , яка належить [PERSON] перебуває під забороною відчуження та іпотекою накладених на підставі Договору іпотеки, посвідченого Біляївською державною нотаріальною конторою Одеської області 28.07.2006 року, зареєстрованого в реєстрі за № 2-1976. (т. 2 а.с. 42-45, 169-172, 173-175) 42. 23.04.2021 року, за вих. № 65060246, приватним виконавцем виконавчого округу Одеської області на адресу [PERSON] була направлена Вимога приватного виконавця, зокрема, про надання безперешкодного доступу до квартири під [ADDRESS] . (т. 2 а.с. 55-56) 43. 27.04.2021 року приватним виконавцем виконавчого округу Одеської області Колечко Д.М., в рамках ВП № 65060246, винесено Постанову про опис та арешт майна (коштів) боржника, а саме постановлено описати та накласти арешт на майно квартиру під [ADDRESS] . Вхід до квартири не здійснювався за відсутністю доступу до неї. Боржнику залишено вимогу приватного виконавця у вхідних дверях до квартири за вищевказаною адресою. Виконавчі дії проведені у присутності понятих, яким роз`яснено їх права та обов`язки, відповідно до ст. 22 ЗУ «Про виконавче провадження». (т. 1 а.с. 22-25, т. 2 а.с. 57-60, 61) 44. 29.04.2021 року, за вих. № 65060246, приватним виконавцем виконавчого округу Одеської області Колечко Д.М. на адресу АТ «Райффайзен Банк Аваль» було направлено Вимогу приватного виконавця. (т. 2 а.с. 62-64) 45. 29.04.2021 року, за вих. № 65060246, приватним виконавцем виконавчого округу Одеської області Колечко Д.М. на адресу Великодальницької сільської ради був направлений повторний запит приватного виконавця про надання інформації щодо зареєстрованих осіб за адресою: [ADDRESS] , та інформації щодо мешкання [PERSON] за вказаною адресою. (т. 2 а.с. 65) 46. Листом від 11.05.2021 року, за вих. № 571/02-20, виконком Великодальницької сільської ради Біляївського району Одеської області повідомив приватному виконавцю, що за адресою: [ADDRESS] , зареєстровані: [PERSON] , 1965 року народження, зареєстрована 23.01.2008 року, [PERSON] , 1983 року народження, зареєстрована 23.01.2008 року, [PERSON] , 1978 року народження, зареєстрований 23.01.2008 року, [PERSON] , 1985 року народження, зареєстрована 23.01.2008 року, [PERSON] , 1966 року народження, зареєстрований 29.02.2008 року, [PERSON] , 1957 року народження, зареєстрована 02.02.2016 року. [PERSON] , неповнолітня, [INFO] , та [PERSON] , малолітній, [INFO] , проживають за даною адресою без реєстрації. (т. 1 а.с. 45, т. 2 а.с. 104, 107) 47. В результаті виконавчих дій відкритих рахунків в банківських установах на ім`я [PERSON] не виявлено. (т. 2 а.с. 69 -106, 114, 115, 116, 117, 122, 123, 124) 48. Згідно з відповіддю на запит № 103836058 від 24.05.2021 року до Державної прикордонної служби України, відомості щодо перетину кордону [PERSON] з 07.04.2021 року по 24.05.2021 року відсутні. (т. 2 а.с. 108) 49. Згідно з відповіддю на запит № 103836017 від 24.05.2021 року до Державної фіскальної служби України інформації про рахунки відкритті за РНОКПП [NUMBER] не знайдені. (т. 2 а.с. 109) 50. Згідно з відповіддю № 1071938618 від 24.05.2021 року на запит № 103835976 від 24.05.2021 року до Пенсійного фонду України, інформація про останнє місце роботи [PERSON] не знайдена. (т. 2 а.с. 110) 51. Згідно з відповіддю № 1071923987 від 24.05.2021 року на запит № 103835975 від 24.05.2021 року до Пенсійного фонду України, інформація про отримання пенсії [PERSON] не знайдена. (т. 2 а.с. 111) 52. Згідно з відповіддю на запит № 103835992 від 24.05.2021 року до Державної фіскальної служби України, інформація про джерела отримання доходів боржника з РНОКПП [NUMBER] , відсутня. (т. 2 а.с. 112) 53. Згідно з відповіддю на запит № 103836075 від 24.05.2021 року до МВС України, інформація про зареєстровані за [PERSON] . ТЗ відсутня. (т. 2 а.с. 113) 54. 09.06.2021 року в рамках ВП № 65060246, приватним виконавцем виконавчого округу Одеської області Колечко Д.М. винесено Постанову про призначення суб`єкта оціночної діяльності суб`єкта господарювання для участі у виконавчому провадженні, якою постановлено: призначити суб`єкта оціночної діяльності [PERSON] оцінювачем у ВП № 65060246 з примусового виконання виконавчого листа, виданого 07.02.2011 року Біляївським районним судом Одеської області по справі № 2-618/10; суб`єкту оціночної діяльності [PERSON] надати письмовий висновок з питань оцінки ринкової вартості арештованого нерухомого майна боржника [PERSON] , а саме квартири під [ADDRESS] ; попередити суб`єкта оціночної діяльності суб`єкта господарювання [PERSON] про відповідальність згідно ст.ст. 384, 385 КК України (т. 1 а.с. 26-28, т. 2 а.с. 119-121), яку було направлено на адресу [PERSON] , АТ «Райффайзен Банк Аваль» та суб`єкта оціночної діяльності [PERSON] (т. 2 а.с. 118). 55. Згідно з копією звіту з незалежної оцінки майна від 15.06.2021 року, виконаного ФОП [PERSON] ринкова вартість квартири під [ADDRESS] складає 252557,00 гривень. (т. 1 а.с. 29, 33-44, т. 2 а.с. 128-166) 56. 23.06.2021 року за вих. № 3960 приватним виконавцем виконавчого округу Одеської області Колечком Д.М. на адресу [PERSON] та АТ «Райффайзен Банк Аваль» направлено листа щодо ознайомлення зі звітом про оцінку майна з роз`ясненням права на його оскарження. (т. 2 а.с. 167-168) 57. 30.06.2021 року, в рамках ВП № 65060246, винесено Постанову про звернення стягнення на майно боржника (т. 2 а.с. 177-178), яку було направлено на адресу [PERSON] та АТ «Райффайзен Банк Аваль» (т. 2 а.с. 176). 58. 30.06.2021 року АТ «Райффайзен Банк» звернулося на адресу приватного виконавця виконавчого округу Одеської області Колечка Д.М. з Заявою про зміну назви Стягувача у виконавчому провадженні з додатками. (т. 2 а.с. 182-186) 59. 30.06.2021 року, за вих. № 4015, приватний виконавець виконавчого округу Одеської області Колечко Д.М. звернувся на адресу ДП «СЕТАМ» з Заявою на реалізацію житлової нерухомості. (т. 2 а.с. 179-181) 60. 02.07.2021 року, в рамках ВП № 65060246, постановлено Постанову про зміну назви сторони виконавчого провадження (т. 2 а.с. 188-189), яку було направлено на адресу [PERSON] та АТ «Райффайзен Банк» (т. 2 а.с. 187). 61. На офіційному веб-сайті в мережі Інтернет ДП «СЕТАМ» виклало об`яву про проведення електронних торгів з реалізації предмету іпотеки з зазначенням проведення аукціону. (т. 3 а.с. 14-31, т. 5 а.с. 28-30) 62. 19.07.2021 року на адресу приватного виконавця надійшов лист від ДП «СЕТАМ» з повідомленням дати проведення електронних торгів з реалізації предмету іпотеки 02.08.2021 року о 09:00 годині. (т. 2 а.с. 190) 63. Відповідно до копії Протоколу № 548567 проведення електронних торгів, торги, які були призначені на 02.08.2021 року не відбулися в зв`язку з відсутністю допущених учасників торгів. (т. 5 а.с. 35) 64. 25.08.2021 року на адресу приватного виконавця надійшов лист від ДП «СЕТАМ» з повідомленням дати проведення електронних торгів з реалізації предмету іпотеки 13.09.2021 року о 09:00 годині. (т. 2 а.с. 191) 65. Відповідно до копії Протоколу № 553134 проведення електронних торгів, торги, які були призначені на 13.09.2021 року не відбулися в зв`язку з відсутністю допущених учасників торгів. (т. 5 а.с. 34) 66. 01.10.2021 року [PERSON] звернулася на ім`я заступника директора департаменту, начальника Управління ПЗ ЗКРБ ЦО «Райффайзен Банк Аваль» Стеблюка М.І. з заявою з проханням надати можливість добровільного врегулювання заборгованості та зобов`язалася внести перший платіж до дати проведення аукціону 25.10.2021 року. (т. 3 а.с. 134) 67. 05.10.2021 року на адресу приватного виконавця надійшов лист від ДП «СЕТАМ» з повідомленням дати проведення електронних торгів з реалізації предмету іпотеки 25.10.2021 року о 09:00 годині. (т. 2 а.с. 192) 68. З копії виписки за період з 21.10.2021 року по 21.10.2021 року вбачається, що 21.10.2021 року [PERSON] на рахунок ДП «СЕТАМ» було здійснено оплату гарантійного внеску за участь у торгах. (т. 5 а.с. 31) 69. Відповідно до копії Протоколу № 557730 проведення електронних торгів, 25.10.2021 року відбулися торги лоту № 495358 предмету іпотеки, а саме квартири під [ADDRESS] . Стартова ціна 176789,90 гривень. Ціна продажу - 176789,90 гривень. Переможець торгів [PERSON] . (т. 1 а.с. 47-48, т. 5 а.с. 32-33) 70. 03.11.2021 року приватним виконавцем винесено Розпорядження № 65060246 про розподіл коштів отриманих при примусовому виконанні виконавчого документа, виданого 07.02.2011 року Біляївським районним судом Одеської області по справі № 2-618/10 (т. 2 а.с. 193), яке, згідно копій платіжних доручень №№ 1044, 1045, 1046, 1047 від 03.11.2021 року виконане (т. 2 а.с. 194, 195, 196, 197) 71. 03.11.2021 року на адресу приватного виконавця від ДП «СЕТАМ» надійшов Протокол № 557730 проведення електронних торгів, які відбулися 25.10.2021 року, де переможцем є [PERSON] (т. 2 а.с. 198, 199-200) 72. 17.11.2021 року, в рамках ВП № 65060246, приватним виконавцем виконавчого округу Одеської області Колечком Д.М. га ім`я [PERSON] виданий Акт про реалізацію предмета іпотеки, який є підставою для видачі нотаріусом свідоцтва, що підтверджує право власності набувача [PERSON] на придбане з електронних торгів нерухоме майно, а саме квартири під [ADDRESS] . (т. 1 а.с. 49-51) 73. 17.11.2021 року, за вих. № 9387, приватним виконавцем на адресу ДП «СЕТАМ», [PERSON] , АТ «Райффайзен Банк» та [PERSON] був направлений Акт про реалізацію предмета іпотеки. (т. 2 а.с. 205, 206-208) 74. 17.11.2021 року, в рамках ВП № 65060246, була винесена Постанова про зняття арешту з реалізованого майна, яка 17.11.2021 року за вих. № 9392, була направлена на адресу ДП «СЕТАМ», [PERSON] , АТ «Райффайзен Банк» та [PERSON] (т. 2 а.с. 209, 210-213) 75. 22.11.2021 року, в рамках ВП № 65060246, було винесено Постанову про виправлення помилки у процесуальному документі, яка була направлена на адресу [PERSON] , АТ «Райффайзен Банк» та [PERSON] (т. 1 а.с. 52-53, т. 2 а.с. 214, 215-216) 76. З копії Інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна № 287435396 від 30.11.2021 року та Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію обтяжень № 287438777 від 30.11.2021 року, вбачається що на квартиру під [ADDRESS] , яка належить [PERSON] , накладений арешт. Окрім того вказана квартира знаходиться під забороною відчуження та іпотекою. (т. 2 а.с. 217-219, 220-221) 77. 30.11.2021 року Біляївською районною державною нотаріальною конторою Одеської області на ім`я [PERSON] видане Свідоцтво, зареєстроване в реєстрі за № 2-2648, яким посвідчено право особистої приватної власності [PERSON] на квартиру під [ADDRESS] . (т. 2 а.с. 238) 78. З копії Інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна № 295618326 від 20.01.2022 року, вбачається, що власницею квартири під [ADDRESS] , є [PERSON] , номер запису про право власності: 45346008 від 30.11.2011 року, на підставі Свідоцтва, виданого Біляївською районною державною нотаріальною конторою 30.11.2021 року, зареєстрованого в реєстрі за № 2-2648, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 2519460051100. Нерухоме майно обтяжене забороною та іпотекою, накладеними на підставі Договору іпотеки, посвідченого Біляївською районною державною нотаріальною конторою Одеської області 28.07.2006 року, зареєстрованого в реєстрі за № 2-1976. (т. 1 а.с. 54-55) 79. 02.12.2021 року [PERSON] звернулася до приватного виконавця з заявою про надання можливості ознайомитися з матеріалами справи. (т. 2 а.с. 222) 80. 03.12.2021 року ОРУП № 2 ГУНП в Одеській області зареєстровано в інформаціно-телекомунікаційній системі «Інформаційний портал Національної поліції України» заяву [PERSON] про надання завідомо неправдивих документів, в наслідок чого було реалізоване нерухоме майно, що є її особистою приватною власністю та видано Талон-повідомлення єдиного обліку № 18861. (т. 1 а.с. 56, 57-58) 81. Відповідно до копії довідки № 5, виданої 11.10.2022 року ОСББ «Великодальницький», [PERSON] зареєстрована за адресою: [ADDRESS] . Заборгованість по обов`язковим платежам з січня 2019 року по жовтень 2022 року складає 4925,52 гривень. (т. 4 а.с. 26) 82. 11.10.2022 року за вих. №№ 1654, 1655, 1656,1657, Великодальницька сільська рада Одеського району Одеської області повідомила [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] про зняття їх з реєстрації місця проживання за адресою: [ADDRESS] . Дата зняття із зареєстрованого місця проживання 07.10.2022 року. (т. 4 а.с. 224, 225, 226, 227) 83. 05.01.2023 року за вих. №№ 43, 44, Великодальницька сільська рада Одеського району Одеської області повідомила [PERSON] , [PERSON] про зняття їх з реєстрації місця проживання за адресою: [ADDRESS] . Дата зняття із зареєстрованого місця проживання 05.01.2023 року. (т. 4 а.с. 228, 229) 84. З копії Інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта № 315034454 від 14.11.2022 року, вбачається що в особистій приватній власності [PERSON] перебуває житловий будинок з надвірними спорудами під [ADDRESS] загальною площею 119,80 кв. метрів, в тому числі житловою площею 67,10м кв. метрів, на підставі Договору дарування, посвідченого 02.09.2008 року Родінковою Л.В., приватним нотаріусом Біляївського районного нотаріального округу Одеської області, зареєстрованого в реєстрі за № 1430. (т. 4 а.с. 53) 85. З копії Інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна № 324942531 від 06.03.2023 року, вбачається що житловий будинок з господарськими будівлями та надвірними спорудами, а також земельна ділянка площею 0,145 гектарів, кадастровий номер 5121081400:02:003:1121, що розташовані за адресою: [ADDRESS] , з 17.04.2015 року належать [PERSON] (т. 4 зворотній а.с. 154-а.с. 156) \~ \~ \~ \~V. Оцінка Суду. 86. Кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу (ч. 1 ст. 15, ч. 1 ст. 16 ЦК України). 87. Для застосування того чи іншого способу захисту необхідно встановити, які ж права (інтереси) позивача порушені, невизнані або оспорені відповідачем і за захистом яких прав (інтересів) позивач звернувся до суду. 88. При оцінці обраного позивачем способу захисту потрібно враховувати його ефективність, тобто спосіб захисту має відповідати змісту порушеного права, характеру правопорушення, та забезпечити поновлення порушеного права. 89. Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках (абз. 12 ч. 2 ст. 16 ЦК України). 90. Згідно зі ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визнається право людини на доступ до правосуддя, а за ст. 13 Конвенції - на ефективний спосіб захисту прав, і це означає, що особа має право пред`явити в суді таку вимогу на захист цивільного права, яка відповідає змісту порушеного права та характеру правопорушення. Пряма чи опосередкована заборона законом на захист певного цивільного права чи інтересу не може бути виправданою. 91. У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 15.09.2021 року в справі № 742/3070/18 (провадження № 61-628св20) зазначено, що «як захист права розуміють державно-примусову діяльність, спрямовану на відновлення порушеного права суб`єкта правовідносин та забезпечення виконання юридичного обов`язку зобов`язаною стороною. Спосіб захисту може бути визначений як концентрований вираз змісту (суті) міри державного примусу, за допомогою якого відбувається досягнення бажаного для особи, право чи інтерес якої порушені, правового результату. Спосіб захисту втілює безпосередню мету, якої прагне досягнути суб`єкт захисту (позивач), вважаючи, що таким чином буде припинене порушення (чи оспорювання) його прав, він компенсує витрати, що виникли у зв`язку з порушенням його прав, або в інший спосіб нівелює негативні наслідки порушення його прав. Тлумачення вказаних норм свідчить, що цивільні права/інтереси захищаються у спосіб, який передбачений законом або договором, та є ефективним для захисту конкретного порушеного або оспорюваного права/інтересу позивача. Якщо закон або договір не визначають такого ефективного способу захисту, суд відповідно до викладеної в позові вимоги позивача може визначити у рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону. При розгляді справи суд має з`ясувати: чи передбачений обраний позивачем спосіб захисту законом або договором; чи передбачений законом або договором ефективний спосіб захисту порушеного права/інтересу позивача; чи є спосіб захисту, обраний позивачем, ефективним для захисту його порушеного права/інтересу у спірних правовідносинах. Якщо суд зробить висновок, що обраний позивачем спосіб захисту не передбачений законом або договором та/або є неефективним для захисту порушеного права/інтересу позивача, у цих правовідносинах позовні вимоги останнього не підлягають задоволенню. Однак, якщо обраний позивачем спосіб захисту не передбачений законом або договором, проте є ефективним та не суперечить закону, а закон або договір у свою чергу не визначають іншого ефективного способу захисту, то порушене право/інтерес позивача підлягає захисту обраним ним способом. Головною умовою, яку повинні встановити суди, є наявність порушень, що могли вплинути на результат торгів, а тому окрім наявності порушення норм закону при проведенні прилюдних торгів, повинні бути й порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює, способом захисту яких є визнання прилюдних торгів недійсними. Вимоги про визнання недійсним і скасування протоколу проведення електронних торгів та визнання недійсним правочину купівлі-продажу спірного майна є неефективним способом захисту порушеного права, оскільки відновлення прав позивача охоплюється заявленою позивачем вимогою про визнання недійсними прилюдних торгів». 92. Отже, цивільні права/інтереси захищаються у спосіб, який передбачений законом або договором, та є ефективним для захисту конкретного порушеного або оспорюваного права/інтересу позивача. Якщо закон або договір не визначають такого ефективного способу захисту, суд відповідно до викладеної в позові вимоги позивача може визначити у рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону. При розгляді справи суд має з`ясувати: чи передбачений обраний позивачем спосіб захисту законом або договором; чи передбачений законом або договором ефективний спосіб захисту порушеного права/інтересу позивача; чи є спосіб захисту, обраний позивачем, ефективним для захисту його порушеного права/інтересу у спірних правовідносинах. Якщо суд зробить висновок, що обраний позивачем спосіб захисту не передбачений законом або договором та/або є неефективним для захисту порушеного права/інтересу позивача, у цих правовідносинах позовні вимоги останнього не підлягають задоволенню. Однак, якщо обраний позивачем спосіб захисту не передбачений законом або договором, проте є ефективним та не суперечить закону, а закон або договір у свою чергу не визначають іншого ефективного способу захисту, то порушене право/інтерес позивача підлягає захисту обраним ним способом. 93. У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 29.06.2022 року у справі № 727/10017/18 (провадження № 61-7337св21) зазначено, що «Велика Палата Верховного Суду неодноразово звертала увагу на те, що застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту права чи інтересу, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення, невизнання або оспорення. Такі право чи інтерес мають бути захищені судом у спосіб, який є ефективним, тобто таким, що відповідає змісту відповідного права чи інтересу, характеру його порушення, невизнання або оспорення та спричиненим цими діяннями наслідкам. Подібні висновки сформульовані, зокрема, у постановах Великої Палати Верховного Суду від 05.06.2018 року у справі № 338/180/17 (провадження № 14-144цс18), від 11.09.2018 року у справі № 905/1926/16 (провадження № 12-187гс18), від 30.01.2019 року у справі № 569/17272/15-ц (провадження № 14-338цс18), від 22.10.2019 року у справі № 923/876/16 (провадження № 12-88гс19) та багатьох інших. 94. Обрання позивачем неналежного способу захисту своїх прав є самостійною підставою для відмови у позові. Такий висновок сформульований, зокрема, у постановах Великої Палати Верховного Суду від 19.01.2021 року у справі № 916/1415/19 (провадження № 12-80гс20, пункт 6.21), від 02.02.2021 року у справі № 925/642/19 (провадження № 12-52гс20, пункт 52), від 22.06.2021 року у справі № 200/606/18 (провадження № 14-125цс20, пункт 76)». 95. У постанові Великої Палати Верховного Суду від 04.07.2023 року в справі №233/4365/18 (провадження № 14-96цс21) зазначено, що «оскільки продаж майна на публічних торгах є правочином, то оскаржити останній можна за певних умов (зокрема, у разі ефективності такого способу захисту для позивача), а не протокол як документ, який засвідчує вчинення цього правочину. Вимоги про визнання недійсними протоколу публічних торгів є неналежним і неефективним способом захисту. Такий самий підхід слід застосовувати і щодо оскарження іншого документа - акта про проведені електронні торги (див. постанови Великої Палати Верховного Суду від 15.09.2022 року у справі № 910/12525/20 (пункт 104), від 28.09.2022 року у справі № 483/448/20 (пункт 9.66)). З огляду на наведене неналежними та неефективними є відповідні дві вимоги позивача». 96. Видача нотаріусом свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів (аукціонів) є передбаченою п. 5 ч. 1 ст. 34 ЗУ «Про нотаріат» окремою нотаріальною дією, спрямованою на посвідчення відповідного права переможця аукціону, тобто є юридичним оформленням факту, що відбувся на підставі правочину. На відміну від дій із нотаріального посвідчення правочинів, нотаріус, який вчиняє нотаріальну дію з видачі свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів, не встановлює дійсні наміри сторін до вчинення правочину, відсутність заперечень щодо кожної з умов правочину, а перевіряє тільки факт набуття права власності на нерухоме майно конкретним набувачем і підтвердження цього права внаслідок проведення прилюдних торгів (див. близькі за змістом висновки Великої Палати Верховного Суду у постанові від 02.11.2021 року у справі № 925/1351/19 (пункти 6.21, 6.22). 97. Визнання недійсним свідоцтва як документа, який видав нотаріус для підтвердження права власності переможця аукціону (покупця), не захистить ні інтерес кредитора у поповненні (недопущенні зменшення) ліквідаційної маси боржника, ні такий же інтерес самого боржника. Цей документ не породжує жодного права. Тому позовна вимога про визнання його недійсним не є належним способом захисту (пункти 42, 43 постанови Великої Палати Верховного Суду від 06.07.2022 року у справі № 914/2618/16 (провадження № 12-25гс21)). 98. Отже, вимоги про визнання недійсними протоколу проведення електронних торгів, акта реалізації предмета іпотеки та свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів є неналежними (неефективними) способами захисту. У зв`язку з цим у задоволенні вказаних вимог належить відмовити саме з цієї підстави. Аналогічний правовий висновок міститься у постанові Верховного Суду від 21.08.2023 року у справі №727/5112/20. 99. Належним способом захисту прав і законних інтересів позивача є визнання електронних торгів недійсними, а інші позовні вимоги про визнання недійсним та/або скасування протоколу проведення електронних торгів, акту реалізації предмета іпотеки, Свідоцтва про придбання майна, є неефективним способом захисту порушеного права, оскільки відновлення прав особи, яка оспорює правочин купівлі-продажу майна з електронних торгів, охоплюється вимогою про визнання торгів недійсними. 100. Поряд із цим, зміст першої позовної вимоги містить належний (ефективний) спосіб захисту, адже у ній позивач ставить питання про визнання недійсними електронних торгів, проведених ДП «СЕТАМ» по лоту № 495358, тому суд надає оцінку зазначеним у позові підставам для визначення наявності або відсутності порушень при проведенні електронних торгів та для вирішення питання чи мають порушення вплив на дійсність цих торгів. 101. Загальними засадами цивільного законодавства є, зокрема, справедливість, добросовісність та розумність (п. 6 ст. 3 ЦК України). 102. Тлумачення як ст. 3 ЦК України загалом, так і п. 6 ст. 3 ЦК України, свідчить, що загальні засади (принципи) цивільного права мають фундаментальний характер й інші джерела правового регулювання, в першу чергу, акти цивільного законодавства, мають відповідати змісту загальних засад. Це, зокрема, проявляється в тому, що загальні засади (принципи) є по своїй суті нормами прямої дії та повинні враховуватися, зокрема, при тлумаченні норм, що містяться в актах цивільного законодавства. 103. Усталеним в судовій практиці та цивілістичній доктрині є поділ недійсних правочинів на нікчемні та оспорювані. 104. Тлумачення ст.ст. 215, 216 ЦК України свідчить, що для визнання судом оспорюваного правочину недійсним необхідним є: пред`явлення позову однією із сторін правочину або іншою заінтересованою особою; наявність підстав для оспорення правочину; встановлення, чи порушується (не визнається або оспорюється) суб`єктивне цивільне право або інтерес особи, яка звернулася до суду. Як наявність підстав для визнання оспорюваного правочину недійсним, так і порушення суб`єктивного цивільного права або інтересу особи, яка звернулася до суду, має встановлюватися саме на момент вчинення оспорюваного правочину. 105. Недійсність правочину, договору, акту органу юридичної особи чи документу як приватно-правова категорія, покликана не допускати або присікати порушення цивільних прав та інтересів або ж їх відновлювати. По своїй суті ініціювання спору про недійсність правочину, договору, акту органу юридичної особи чи документу не для захисту цивільних прав та інтересів є недопустимим (див. постанову Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 27.01.2020 року в справі № 761/26815/17 (провадження № 61-16353сво18)). 106. За змістом ч. 1 ст. 650 ЦК України особливості укладення договорів на біржах, аукціонах, конкурсах тощо встановлюються відповідними актами цивільного законодавства. 107. Згідно із ч. 4 ст. 656 ЦК України до договору купівлі-продажу на біржах, аукціонах (публічних торгах) застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає з їхньої суті. 108. З аналізу змісту ч. 1 ст. 650, ч. 1 ст. 655 та ч. 4 ст. 656 ЦК України можна зробити висновок, що процедура набуття майна на прилюдних торгах є різновидом договору купівлі-продажу. Сторонами договору купівлі-продажу є продавець і покупець. 109. Відчуження майна з електронних торгів належить до угод купівлі-продажу і така угода може визнаватися недійсною в судовому порядку з підстав недодержання в момент її вчинення вимог, установлених ч.ч. 1-3 та ч.ч. 5, 6 ст. 203 ЦК, зокрема, у зв`язку з невідповідністю змісту правочину ЦК України та іншим актам цивільного законодавства (ч. 1 ст. 215 цього Кодексу). Для застосування наслідків недотримання вказаних вимог, при вирішенні спору про визнання електронних торгів недійсними судам необхідно встановити чи мало місце порушення вимог Тимчасового порядку та інших норм законодавства при проведенні електронних торгів; чи вплинули ці порушення на результати електронних торгів; чи мало місце порушення прав і законних інтересів позивачів, які оспорюють результати електронних торгів (див. постанову Великої Палати Верховного Суду від 15.01.2020 року у справі № 367/6231/16-ц (провадження № 14-529цс19)). 110. Дотримання нормативно встановлених правил призначення та проведення прилюдних торгів є обов`язковою умовою правомірності правочину. 111. У постанові Верховного Суду України від 29.11.2017 року у справі № 668/5633/14-ц, зазначено, що головною умовою, яку повинні встановити суди, є наявність порушень, що могли вплинути на результат торгів, а тому, окрім наявності порушення норм закону при проведенні прилюдних торгів, повинні бути встановлені й порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює, способом захисту яких є визнання прилюдних торгів недійсними. 112. Тобто, для визнання судом торгів недійсними необхідним є: наявність підстав для визнання торгів недійсними (порушення правил проведення торгів); встановлення, чи порушується (не визнається або оспорюється) суб`єктивне цивільне право або інтерес особи, яка звернулася до суду. 113. Правова природа продажу майна з публічних торгів дає підстави для можливості визнання торгів недійсними за правилами визнання недійсними правочинів, зокрема на підставі норм цивільного законодавства (ст.ст. 203, 215 ЦК України) про недійсність правочину як такого, що не відповідає вимогам закону, у разі невиконання вимог щодо процедури, порядку проведення торгів, передбачених Порядком реалізації арештованого майна, затвердженим наказом Міністерства юстиції України від 29.09.2016 року № 2831/5, який діяв на час проведення оспорюваних електронних торгів (далі - Порядок). Підставою для пред`явлення позову про визнання електронних торгів недійсними є наявність порушення норм закону при проведенні торгів водночас із порушенням прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює. 114. Сукупність цих обставин стороною позивача під час розгляду справи не доведена, зокрема, не надано належних і допустимих доказів того, що зазначені позивачем у позовній заяві порушення вплинули на результат електронних торгів. 115. Стосовно підстав позову, які пов`язані проведенням оцінки майна в межах виконавчого провадження, суд зауважує наступне. 116. Позивач в цьому питанні вказує на порушення проведення оцінки, оскільки спірна квартира не оглядалась, а відсутність огляду призвела до заниження вартості майна, адже за оцінкою проведеною на замовлення сторони позивача квартира коштує 252557.00 гривень. 117. Як вбачається з матеріалів справи, на виконанні приватного виконавця виконавчого округу Одеської області Колечка Д.М. перебувало виконавче провадження № 65060246 з примусового виконання виконавчого листа, виданого 07.02.2011 року Біляївським районним судом Одеської області по справі № 2-618/10 про стягнення з [PERSON] та в розмірі заставленого майна з [PERSON] на користь ПАТ «Райффайзен Банк Аваль», правонаступником якого є АТ «Райффайзен Банк», заборгованості за кредитним договором № 014/022/74/53485 від 17.05.2006 року, в сумі 334079,88 гривень, 1700,00 гривень судового збору та 120,00 гривень на ІТЗ. 27.04.2021 року приватний виконавець виніс Постанову про опис та арешт майна (коштів) боржника, якою описав та наклав арешт на кв. [ADDRESS] . Постановою від 09.06.2021 року приватний виконавець призначив суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання для участі у виконавчому провадженні. Згідно Звіту від 15.06.2021 року про проведення незалежної оцінки з визначення ринкової вартості квартири [ADDRESS] , на дату оцінки 14.06.2021 року - ринкова вартість об`єкта оцінки становить 252557,00 гривень. Звіту про оцінку майна, виконаного на замовлення позивачки остання не надала. 118. Визначення вартості майна боржника є процесуальною дією державного виконавця (незалежно від того, яка конкретно особа - сам державний виконавець чи залучений ним суб`єкт оціночної діяльності - здійснювала відповідні дії) щодо примусового виконання рішень відповідних органів, уповноважених осіб та суду. Тому оскаржити оцінку майна можливо в порядку оскарження рішень та дій виконавців згідно з нормами ЗУ «Про виконавче провадження» (див. постанови Великої Палати Верховного Суду від 20.03.2019 року у справі № 821/197/18/4440/16 (провадження № 11-1200апп18) та від 12.06.2019 року у справі № 308/12150/16-ц (провадження № 14-187цс19). 119. Дії державного виконавця у виконавчому провадженні, які не стосуються правил проведення прилюдних торгів, мають самостійний спосіб оскарження й не можуть бути підставою для визнання прилюдних торгів недійсними (Постанова Верховного Суду України від 26.08.2014 року у справі № 3-36гс14). 120. У ч. 3 ст. 12, ч.ч. 1, 5, 6 ст. 81 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. 121. Вбачається, що позивачі не скористалися своїм правом оскарження проведеної оцінки майна, і суд відхиляє доводи позивача щодо неправомірності результатів оцінки майна, яка не спростована належними та достовірними доказами у визначеному законом порядку. 122. Підстави для встановлення порушення виконавцем порядку визначення вартості майна (відсутність огляду квартири, заниження її вартості тощо) відсутні, оскільки визначення вартості майна не входить до предмету доказування у цій справі. Результати оцінки майна мають окремий, передбачений законом спосіб оскарження. 123. Дії приватного виконавця щодо визначення оцінки нерухомого майна не стосуються правил проведення електронних торгів, мають самостійний спосіб оскарження і не можуть бути підставою для визнання електронних торгів у цій справі недійсними. 124. Виконавець здійснює лише підготовчі дії з метою проведення електронних торгів, а самі електронні торги з реалізації нерухомого майна організовує і проводить організатор електронних торгів. 125. У своїй постанові від 11.01.2023 року в справі № 522/18088/18 Верховний Суд вказав, що порушення, допущені державним виконавцем при здійсненні своїх повноважень, передбачених ЗУ «Про виконавче провадження» до призначення прилюдних торгів, у тому числі щодо відкриття виконавчого провадження, накладення арешту на майно, визначення вартості чи оцінки майна тощо, підлягають оскарженню у порядку, передбаченому цим Законом. Скасовуючи рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції дійшов помилкового висновку про те, що порушення, допущені приватним виконавцем при здійсненні своїх повноважень, передбачених ЗУ «Про виконавче провадження» до призначення прилюдних торгів, можуть бути підставою для визнання зазначених торгів недійсними. 126. У постановах Верховного Суду від 21.06.2023 року в справі № 369/5218/19 та від 07.06.2022 року в справі № 487/4684/20 зазначено, що дії приватного виконавця у виконавчому провадженні мають самостійний спосіб оскарження та, відповідно, не можуть бути підставою для визнання електронних торгів недійсними. 127. В даному випадку суд не надає оцінки рішенням, діям, бездіяльності приватного виконавця при здійсненні ним своїх повноважень, передбачених ЗУ «Про виконавче провадження» до призначення прилюдних торгів, оскільки оцінка реалізації таких повноважень до призначення електронних торгів не може бути підставою для визнання електронних торгів недійсними. 128. Стосовно посилань позивачки на те, що її не було повідомлено про майбутні торги, суд зазначає наступне. 129. За змістом п. 2 розділу 7 Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства Юстиції України № 2831/5 від 29.09.2016 року, реалізація предмета іпотеки здійснюється відповідно до вимог цього Порядку з урахуванням особливостей, визначених цим пунктом та Законом України «Про іпотеку». Строк підготовки до електронного аукціону під час реалізації предмета іпотеки складає не менше 30 календарних днів. Не пізніше не пізніше ніж за 15 робочих днів до дня початку електронного аукціону Організатор письмово повідомляє іпотекодавця, іпотекодержателя та всіх осіб, що мають зареєстровані у встановленому законом порядку права та вимоги на предмет іпотеки, про день та час його проведення електронного аукціону та про початкову ціну продажу майна. 130. Як вбачається з матеріалів справи, ДП «СЕТАМ» листами від 06.07.2021 року та від 18.08.2021 року повідомляло учасників виконавчого провадження про проведення електронних торгів, які мали відбутися 02.08.2021 року та 13.09.2021 року. Торги з реалізації спірної квартири, які були призначені на вищевказані дати, не відбулись у зв`язку з відсутністю допущених учасників торгів і квартира була реалізована на третіх електронних торгах 25.10.2021 року. Отже строк підготовки до електронних торгів організатором був дотриманий. 131. У постанові від 18.11.2015 року у справі № 6-1884цс15 Верховний Суд України зазначив, що дотримання нормативно встановлених правил призначення та проведення прилюдних торгів є обов`язковою умовою правомірності правочину. Проте сам по собі факт неналежного повідомлення боржника про проведення прилюдних торгів не може бути підставою для визнання таких торгів недійсними. Головна умова, яка повинна бути встановлена судами, - це наявність порушень, що могли вплинути на результат торгів, а тому окрім наявності порушення норм закону при проведенні торгів, повинно бути встановлене порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює, способом захисту яких є визнання прилюдних торгів недійсними. Таку саму правову позицію виклав Верховний Суд у постановах від 10.07.2019 року у справі № 462/2232/16 та від 24.01.2023 року у справі №522/10845/19. 132. Крім того, із матеріалів справи вбачається, звертаючи до стягувача з заявою про надання можливості в добровільному порядку врегулювати заборгованість [PERSON] була обізнана про дату проведення третіх електронних торгів 25.10.2021 року. Окрім того організатор розміщував в електронному вигляді на своєму загальнодоступному сайті повідомлення про торги із всією необхідною інформацією, при цьому стороною позивача не доведено як могло вплинути на результат торгів неотримання нею поштового листа як повідомлення про торги, та які конкретно його права були порушені у такому разі. 133. У постанові Верховного Суду від 21.06.2023 року в справі № 369/5218/19 вказано: «- відповідно до п. 3 Розділу III Порядку № 2831/5 організатор вносить до Системи інформацію про майно та формує лот торгів (інформаційне повідомлення про електронні торги (торги за фіксованою ціною)) на підставі отриманої ним заявки не пізніше ніж на третій робочий день з дати її отримання. Лот вноситься за типом, найменуванням, категорією відповідно до класифікації, яка підтримується Системою, що забезпечує вільний та прямий пошук за відповідними пошуковими критеріями (вид майна, назва, модель, регіон зберігання, стартова ціна, номер виконавчого провадження згідно з автоматизованою системою виконавчого провадження тощо); - згідно із п. 4 розділу І Порядку № 2831/5 взаємодія органів державної виконавчої служби та приватних виконавців з організатором щодо реалізації арештованого майна, у тому числі надсилання документів та повідомлень, передбачених цим Порядком, здійснюється через особисті кабінети відділів державної виконавчої служби та приватних виконавців в Системі. Надсилання документів та повідомлень, передбачених цим Порядком, електронною поштою, поштовими відправленнями, доставка нарочним або кур`єрською службою доставки дозволяються виключно у разі наявності технічних підстав, що унеможливлюють роботу особистих кабінетів відділів державної виконавчої служби та приватних виконавців більше ніж на 24 години, до відновлення їх працездатності; - відомості про електронні торги, майно, яке виставляється на них, доступні всім особам та розміщені на веб-сайті електронних торгів; електронний ресурс, що є складовою частиною системи електронних торгів, на якому розміщуються організаційно-методичні матеріали, інформаційні повідомлення про електронні торги та результати їх проведення, здійснюється реєстрація учасників, подання заяв на участь в електронних торгах, забезпечується доступ спостерігачів електронних торгів та проводяться електронні торги. Веб-сайт функціонує у цілодобовому режимі та є доступним усім користувачам мережі Інтернет; - аналіз змісту вищезазначеного Порядку реалізації арештованого майна дає підстави для висновку про те, що на організатора торгів не покладається обов`язок письмово повідомляти боржника у виконавчому провадженні про призначення торгів і подальший перебіг торгів, а також пересвідчуватися в отриманні таких повідомлень боржником; - подібний висновок викладено у постанові Верховного Суду від 03.07.2020 року у справі № 332/3368/17 (провадження № 61-43983св18). 134. Відповідно до ст. 129-1 Конституції України суд ухвалює рішення іменем України. Судове рішення є обов`язковим до виконання. Держава забезпечує виконання судового рішення у визначеному законом порядку. Контроль за виконанням судового рішення здійснює суд. 135. Пунктом 9 ч. 2 ст. 129 Конституції України передбачено, що однією з основних засад судочинства є обов`язковість судового рішення. 136. Виконання судового рішення є невід`ємною складовою права кожного на судовий захист та охоплює, зокрема, визначений у законі комплекс дій, спрямованих на захист і поновлення порушених прав, свобод, законних інтересів фізичних та юридичних осіб, суспільства, держави (п. 2 мотивувальної частини Рішення Контитуційного Суду України від 13.12.2012 року № 18-рп/2012). 137. Примусове виконання судових рішень здійснюється відповідно до умов та порядку, передбачених ЗУ «Про виконавче провадження». 138. Статтю 1 ЗУ «Про виконавче провадження» (тут і на далі в редакції на час проведення електронних торгів) визначено, що виконавче провадження як завершальна стадія судового провадження і примусове виконання, зокрема, судових рішень, є сукупністю дій визначених у цьому Законі органів і осіб, що спрямовані на примусове виконання рішень і проводяться на підставах, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією України, цим Законом, іншими законами та нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону, а також рішеннями, які відповідно до цього Закону підлягають примусовому виконанню. 139. Отже, під час виконання судових рішень поряд з нормами ЗУ «Про виконавче провадження» застосовуються положення Конституції України, інших законів та нормативно-правових актів, прийнятих відповідно до цього Закону. Разом з визначенням особливостей процедури виконавчого провадження ЗУ «Про виконавче провадження» має бланкетні та відсильні норми, які передбачають застосування правових приписів інших нормативних актів при здійсненні виконавчого провадження. 140. Розділом VII ЗУ «Про виконавче провадження» (ст.ст. 48-61) передбачено загальний порядок звернення стягнення на майно боржника під час примусового виконання судових рішень. 141. Так, ч.ч. 1, 2, 5 ст. 48 цього Закону визначено, що звернення стягнення на майно боржника полягає в його арешті, вилученні (списанні коштів з рахунків) та примусовій реалізації. Стягнення за виконавчими документами звертається в першу чергу на кошти боржника у національній та іноземній валютах, інші цінності, у тому числі на кошти на рахунках боржника у банках та інших фінансових установах. У разі відсутності у боржника коштів та інших цінностей, достатніх для задоволення вимог стягувача, стягнення невідкладно звертається також на належне боржнику інше майно, крім майна, на яке згідно із законом не може бути накладено стягнення. 142. Отже, виконавцю надано право звертати стягнення за виконавчими документами як на кошти й інші цінності боржника (рухоме майно), так і на належне боржнику майно, у тому числі нерухоме майно, у разі відсутності в боржника коштів та інших цінностей, достатніх для задоволення вимог стягувача. 143. Статтею 51 ЗУ «Про виконавче провадження» передбачено особливості звернення стягнення на заставлене майно. Частиною 7 цієї статті визначено, що примусове звернення стягнення на предмет іпотеки здійснюється виконавцем з урахуванням положень ЗУ «Про іпотеку». 144. Тож ця норма є відсильною та надає виконавцю повноваження застосувати до реалізації предмета іпотеки у виконавчому провадженні за рішенням суду про стягнення боргу положення ЗУ «Про іпотеку», які визначають особливості звернення стягнення на предмет іпотеки в судовому порядку за ЗУ «Про іпотеку». 145. Розділом V ЗУ «Про іпотеку» (тут і далі у редакції, чинній на час проведення спірних електронних торгів) регламентовано порядок задоволення вимог іпотекодержателя за рахунок предмета іпотеки, що передбачає підстави для звернення стягнення на предмет іпотеки (ст. 33) та особливості реалізації предмета іпотеки на прилюдних торгах (ст. 41-50). 146. Зі змісту ч. 1 ст. 41 ЗУ «Про іпотеку» вбачається, що реалізація предмета іпотеки, на який звертається стягнення за рішенням суду або за виконавчим написом нотаріуса, проводиться, якщо інше не передбачено рішенням суду, шляхом продажу на електронних аукціонах у межах процедури виконавчого провадження, передбаченої ЗУ «Про виконавче провадження», з дотриманням вимог цього Закону. 147. Отже, норми ЗУ «Про виконавче провадження» допускають звернення стягнення на предмет іпотеки в ході процедури виконавчого провадження без судового рішення про звернення стягнення на предмет іпотеки в межах процедури стягнення коштів з іпотекодавця на користь іпотекодержателя. 148. Однак це можливо за таких умов: відсутність у боржника будь-якого іншого майна, на яке можна першочергово звернути стягнення; наявність заборгованості виключно перед іпотекодержателем; дотримання порядку реалізації майна, визначеного ЗУ «Про іпотеку». Аналогічні висновки містіться у постановах Великої Палати Верховного Суду від 23.01.2019 року у справі № 522/10127/14-ц, від 25.05.2021 року у справі № 923/971/19, а також у постанові Верховного Суду від 05.07.2023 року у справі № 753/21384/21. 149. Крім того, у правовому регулюванні процедури продажу майна, на яке звернено стягнення державним (приватним) виконавцем, норми ст. 61 ЗУ «Про виконавче провадження» є загальними щодо норм ст. 49 ЗУ «Про іпотеку», якими визначено особливості реалізації іпотечного майна з публічних торгів, зважаючи на правовий режим майна, що відчужується, як обтяженого іпотекою стягувача-іпотекодержателя та з огляду на переважне право іпотекодержателя на задоволення вимог за рахунок предмета іпотеки. 150. Отже, виконавець мав право реалізувати належну боржнику іпотечну квартиру в межах виконання рішення суду про стягнення заборгованості, ураховуючи також, що заборгованість існує саме перед іпотекодержателем, і як вбачається з матеріалів виконавчого провадження у боржника відсутні кошти або інше майно, на яке можна першочергово звернути стягнення. 151. Щодо посилання сторони позивачів на те, що правом користування спірною квартирою були наділені (на момент звернення до суду з позовною заявою) [PERSON] , неповнолітня, [INFO] , та [PERSON] , малолітній, [INFO] , суд дійшов наступного висновку. 152. У постанові Верховного Суду в складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 02.10.2019 року у справі № 754/15589/14-ц (провадження № 61-3066св19) зроблено висновок про те, що: «Звернення стягнення на предмет іпотеки за рішенням суду є кінцевою стадією виконання рішення суду, а тому попередній дозвіл органу опіки та піклування на відчуження квартири, право користування якою належить дитині, законом не вимагається. Така згода потрібна при укладенні договору іпотеки, якщо предметом іпотеки мають право користуватись чи володіти діти, а не при виконанні рішення суду про звернення стягнення на предмет іпотеки, коли дії по реєстрації місця проживання дітей вчинені без згоди іпотекодержателя після укладення договору іпотеки (наприклад, реєстрація неповнолітньої дитини в житловому будинку, народження дитини після укладення договору іпотеки).» 153. Спірна нерухомість передана в іпотеку ще до реєстрації у ній дітей, а отже, на час укладення іпотечного договору вони не мали права власності чи права користування нею, що у свою чергу унеможливлює порушення її прав на житло, проте дитина, без дозволу іпотекодержателя, набула права користування цим житлом як член сім`ї власника, відповідно до ст. 405 ЦК України, ст. 18 ЗУ «Про охорону дитинства». 154. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом (ч. 1 ст. 81 ЦПК України). 155. Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів) (ч.ч. 1-3 ст. 89 ЦПК України). 156. Згідно ст. 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій. 157. Відповідно до п. 27 Постанови Пленуму ВСУ № 14 від 18.12.2009 року «Про судове рішення у цивільній справі» під час судового розгляду предметом доказування є факти, якими обґрунтовують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше юридичне значення для вирішення справи і підлягають встановленню при ухваленні рішення. 158. Встановлені судом обставини не свідчать про наявність порушень, що могли вплинути на результат торгів, а також про порушення прав і законних інтересів позивачів внаслідок проведення електронних торгів. Отже, поскільки наявності підстав для визнання електронних торгів недійсними не доведено, у задоволенні вимог про визнання електронних торгів недійсними слід відмовити. 159. За змістом ч. 9 ст. 158 ЦПК України, у випадку залишення позову без розгляду, закриття провадження у справі або у випадку ухвалення рішення щодо повної відмови у задоволенні позову суд у відповідному судовому рішенні зазначає про скасування заходів забезпечення позову. 160. Враховуючи, що суд дійшов висновку про відмову у задоволенні позову, застосовані ухвалою суду від 05.10.2022 року заходи забезпечення позову підлягають скасуванню відповідно до положень ч. 9 ст. 158 ЦПК України. VІ. Розподіл судових витрат між сторонами. 161. На підставі ст.\~141\~ЦПК України судові витрати, понесені позивачами при поданні позову відшкодуванню не підлягають. 162. Згідно ст. 133 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати на професійну правничу допомогу. 163. Згідно ч. 8 ст. 141 ЦПК України розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву. 164. У разі неподання відповідних доказів протягом встановленого строку така заява залишається без розгляду. Велика Палата Верховного Суду у додатковій постанові від 19 лютого 2020 року у справі № 755/9215/15-ц (провадження № 14-382цс19) зробила висновок, що «вимога частини восьмої статті 141 ЦПК України щодо строку та порядку подання доказів про розмір судових витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, має застосовуватися і до справ, що розглядаються в спрощеному провадженні, де судові дебати відсутні». 165. Таким чином склад та розмір витрат, пов`язаних з оплатою правової допомоги, входить до предмета доказування у справі. На підтвердження цих обставин суду повинні бути надані договір про надання правової допомоги (договір доручення, договір про надання юридичних послуг та ін.), документи, що свідчать про оплату гонорару та інших витрат, пов`язаних із наданням правової допомоги, оформлені у встановленому законом порядку (квитанція до прибуткового касового ордера, платіжне доручення з відміткою банку або інший банківський документ, касові чеки, посвідчення про відрядження). Зазначені витрати мають бути документально підтверджені та доведені. Відсутність документального підтвердження витрат на правову допомогу, а також розрахунку таких витрат є підставою для відмови у задоволенні вимог про відшкодування таких витрат. 166. Відповідна правова позиція викладена у постановах Великої Палати Верховного Суду від 27 червня 2018 року справа № 826/1216/16, від 12 вересня 2019 року справа № 9901/350/18. 167. Враховуючи, що [PERSON] не надала суду жодних доказів на підтвердження понесення нею витрат на оплату правової допомоги, заяв/клопотань з її сторони, в порядку ст. 246 ЦПК України, не надходило, тому суд приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення вимоги щодо стягнення з позивачів на користь [PERSON] витрат пов`язаних з оплатою правової допомоги. На підставі викладеного,

Outcome: dismissed