Jurisdiction: civil
Date: 2025-11-23 00:00:00

\~\~\~\~\~\~\~ [PERSON] звернувся до суду з позовом\~ до Держави Україна представник:\~\~\~ Головне управління Державної казначейської служби України у Хмельницькій області\~\~\~\~ про відшкодування\~ моральної\~\~ шкоди, завданою\~ йому порушенням його права на справедливий суд внаслідок невиконання рішення суду у справі №686/25511/20.\~ \~\~\~\~\~\~\~\~ На обґрунтування свого позову вказав, що\~\~ рішення суду в справі №686/25511/20 не виконано до сьогоднішнього дня.\~ Моральна, завдана йому полягає у порушенні його права на справедливий суд. Ухвалені судом рішення не можуть бути не виконанні. Адже виконання судового рішення загрожує сутності права на справедливий розгляд судом.\~ Моральна шкода за порушене право розрахована ним за його вільним волевиявленням з урахуванням рішень ЄСПЛ без будь якої методики, оскільки така\~ відсутня як в державі Україна. Так і в інших тимчасових державах, та буде справедливою сатисфакцією за порушене право на справедливий суд і ефективним юридичним фактом. \~\~\~\~\~\~\~ Відшкодування моральної шкоди і право на таке відшкодування\~ виникає в силу прямої вказівки закону, а саме ч. 1 ст. 23 і ст. ст.1167 та 1173 ЦК України, ст. 55, 56 та 129-1 Конституції України. \~\~\~\~\~\~\~ Це, зокрема,\~ підтверджується тим, що законодавець вживає формулювання «особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав».\~ Тобто, можливість стягнення компенсації моральної шкоди ставиться в залежності не від того, що це передбачено тією чи іншою нормою закону або положеннями договору, а від порушення цивільного права особи. \~\~\~\~\~\~\~ Держава несе відповідальність за виконання остаточних рішень суду. Тому, він просить стягнути з відповідача 25000000,00 грн. моральної шкоди, завданої йому порушення його права на справедливий суд внаслідок тривалого невиконання Постанови Верховного Суду\~ у справі №686/25511/20. \~\~\~\~\~\~\~\~ Витрати пов`язані з подачею позову:\~ проїзд у маршрутці №30 по дванадцять гривень=24 гривні, витрати часу, дві години вартістю один мільйон гривень кожна на написання тексту позовної заяви, одну годину часу на проїзд до суду, одну годину часу на проїзд з суду до дому, витрати паперу, електроенергії, картриджу до двадцяти гривень. Витрачено на правову допомогу при написанні даного позову десять тисяч гривень. \~\~\~\~\~\~\~\~ Позивач\~ направив до суду заяву про слухання справи за його відсутності та підтримання позову. \~\~\~\~\~\~\~\~ Представник відповідача в судове засідання не з`явилась, про час та місце слухання справи повідомлена належним чином. Направила відзив на позовну заяву, в якому вказала, що\~\~ 03.08.2022 року Верховним\~\~ Судом по справі №686/25511/20 позов [PERSON] до Держави Україна в особі Міністерства юстиції України, третя\~ особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору Державна казначейська служба України, задоволено, стягнуто з Державного бюджету України через Державну казначейську службу України на відшкодування моральної шкоди 1000 гривень. Головне управління Казначейства\~ 03.03.2025 року отримало заяву\~ [PERSON] про виконання виконавчого листа Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 03.03.2025 року по справі №686/25511/20 щодо стягнення з Державного бюджету України через Державну казначейську службу України на відшкодування моральної шкоди 1000 гривень. Головне управління Казначейства на виконання п. 36 Порядку виконання рішень листом від 04.03.2025 року №04-20-10/1480 надіслало за належністю виконавчий лист по справі №686/13188/21 для виконання до Державної казначейської служби України, оскільки Державна казначейська служба України здійснює розрахунково-касове обслуговування Міністерства юстиції України. Виконавчий лист по справі №686/25511/20 про стягнення з Державного бюджету України через Державну казначейську службу України на відшкодування моральної шкоди 1000 грн. станом на 24.06.20225 року не виконане, у зв`язку з недостатнім обсягом фінансування. \~\~\~\~\~\~\~\~\~ Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позовна заява не підлягає\~ задоволенню з наступних підстав: судом об`єктивно встановлено, що Постановою\~\~\~ Верховного Суду\~ від 03.08.2022 по справі №686/25511/20 - касаційну скаргу\~ [PERSON] \~ задоволено частково. Рішення Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області\~\~ від 04 лютого 2021 року та постанову Хмельницького апеляційного суду\~ від 10 серпня 2021 року скасувано та ухвалено нове рішення. Позов\~ [PERSON] до держави Україна в особі Міністерства юстиції України, третя особа - Державна казначейська служба України, про відшкодування моральної шкоди задовольнити частково. Стягнуто з Державного бюджету України через Державну казначейську службу України на користь\~ [PERSON] на відшкодування моральної шкоди 1 000,00 гривень. 03.03.2025 Головне управління Казначейства отримало заяву [PERSON] про виконання виконавчого листа Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 03.03.2025 по справі №686/25511/20 щодо стягнення з Державного бюджету України через Державну казначейську службу України на відшкодування моральної шкоди 1 000 гривень. Відповідно до абз. 1 п. 36 Порядку виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03.08.2011 №845 у разі здійснення безспірного списання коштів державного бюджету згідно з пунктом 35 цього Порядку стягувані подають документи, зазначені у пункті 6 цього Порядку, до органу Казначейства за місцезнаходженням органу державної влади, внаслідок незаконно прийнятих рішень, дій чи бездіяльності якого заподіяно шкоду. Головне управління Казначейства на виконання п. 36 Порядку виконання рішень листом від 04.03.2025 №04-20-10/1480 надіслало за належністю Виконавчий лист по справі №686/25511/20 для виконання до Державної казначейської служби України, оскільки Державна казначейська служба України здійснює розрахунково-касове обслуговування Міністерства юстиції України. \~\~\~\~\~\~\~\~\~ Виконавчий лист по справі №686/25511/20 про стягнення з Державного бюджету України через Державну казначейську службу України на відшкодування моральної шкоди 1000 грн станом на 24.06.2025 не виконано, у зв`язку з недостатнім обсягом фінансування. Виконавчий лист по справі №686/25511/20 виконується Державною казначейською службою України за рахунок бюджетної програми КПКВК 3504030 «Відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів дізнання, досудового слідства, прокуратури і суду, відшкодування громадянинові вартості конфіскованого та безхазяйного майна стягнутого в дохід держави, відшкодування шкоди, завданої фізичній чи юридичній особі незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органів державної влади, їх посадових і службових осіб». Згідно абз.2 пп. 1 п. 9 VI «Прикінцеві та перехідні положення» Бюджетного кодексу України установлено, що безспірне списання коштів державного бюджету (місцевих бюджетів) здійснюється Казначейством України у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, за черговістю надходження таких рішень, щодо видатків бюджету - в межах відповідних бюджетних призначень та наданих бюджетних асигнувань. Відповідно до ч. 1 ст. 25 Бюджетного кодексу України Казначейство здійснює безспірне списання коштів державного бюджету та місцевих бюджетів на підставі\~ рішення суду. Згідно з п. З Порядку виконання рішень, рішення про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників виконуються на підставі виконавчих документів виключно органами Казначейства у порядку черговості надходження таких документів до органів Казначейства (про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів - з попереднім інформуванням Мінфіну, про стягнення коштів боржників у межах відповідних бюджетних призначень, наданих бюджетних асигнувань (залишків коштів на рахунках підприємств, установ, організацій). Порядок виконання рішень розмежовує повноваження Казначейства та органів Казначейства (територіальних органів). Відповідно до Положення про Державну казначейську службу України, затвердженого постановою КМУ від 15.04.2015 №215, терміном «Казначейство» визначено центральний орган - Державну казначейську службу України, а не її територіальні органи. Державна казначейська служба України та Головне управління Казначейства є окремими юридичними особами. Головне управління Казначейства виступає від власного імені, самостійно відповідає за власними зобов`язаннями і є окремим учасником цивільних відносин відповідно до частини 1 статті 2 Цивільного кодексу України. Зокрема, пунктом 35 Порядку виконання рішень передбачено, що Казначейство здійснює безспірне списання коштів державного бюджету для відшкодування (компенсації) шкоди, заподіяної громадянинові незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органу, що провадить оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, органу прокуратури або суду; шкоди, заподіяної фізичним та юридичним особам внаслідок незаконно прийнятих рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, їх посадових чи службових осіб під час здійснення ними своїх повноважень. Відповідно до п. 36 Порядку виконання рішень у разі здійснення безспірного списання коштів державного бюджету згідно з пунктом 35 цього Порядку стягувані подають документи, зазначені у пункті 6 цього Порядку, до органу Казначейства за:місцезнаходженням органу державної влади, внаслідок незаконно прийнятих рішень, дій чи бездіяльності якого заподіяно шкоду. Згідно п. 37 Порядку виконання рішень орган прокуратури та орган державної влади, зазначені у пункті 36 цього Порядку, подають протягом 15 робочих днів органові Казначейства документи (відомості), що можуть бути підставою для зупинення безспірного списання коштів державного бюджету і їх перерахування на рахунок стягувана. Після закінчення такого строку орган Казначейства надсилає протягом п`яти робочих днів до Казначейства зазначені документи (відомості). Відповідно до п.38 Порядку виконання рішень, для забезпечення безспірного списання коштів державного бюджету згідно з пунктом 35 цього Порядку в Казначействі відкривається в установленому порядку відповідний рахунок. Безспірне списання коштів державного бюджету здійснюється Казначейством за рахунок і в межах бюджетних призначень, передбачених у державному бюджеті на зазначену мету. На виконання положень Порядку виконання рішень у Державній казначейській службі України відкритий рахунок для бюджетної програми за КППКВК 3504030. У Законі України про Державний бюджет України на відповідний рік передбачено спеціальну бюджетну програму КПКВК 3504030. Статтею 95 Конституції України встановлено правило, за яким виключно Законом «Про Державний бюджет України» визначаються будь-які видатки держави, розмір і цільове спрямування цих видатків. Також, п. 8 ч. 1 ст. 7 Бюджетного кодексу України закріплено принцип цільового використання бюджетних коштів, згідно з яким бюджетні кошти використовуються тільки на цілі, визначені бюджетними призначеннями та бюджетними асигнуваннями. Заборгованість за бюджетною програмою для виконання рішень суду, що гарантовані державою, за виконавчими документами, які надійшли раніше, ніж Виконавчий лист справі №686/25511/20, становить 228,17 млн гривень (станом на 27.08.2025). Законом України «Про Державний бюджет України на 2025 рік» за КПКВК 3504030 передбачено 150 млн гривень. Строки погашення заборгованості за такими рішеннями залежать від суми коштів, встановленої у законі про Державний бюджет України на відповідний рік. Відповідно до п. 39 Порядку виконання рішень, у разі коли для здійснення безспірного списання коштів державного бюджету згідно з пунктом 35 цього Порядку необхідні додаткові кошти понад обсяг відповідних бюджетних призначень, Казначейство подає протягом одного місяця з дня надходження виконавчих документів Мінфіну пропозиції щодо необхідності внесення змін до закону про Державний бюджет України. Казначейство відкладає безспірне списання коштів державного бюджету та поновлює його з дати набрання чинності законом про внесення змін до закону про Державний бюджет України. Казначейство зберігає виконавчі документи до виконання їх у повному обсязі. Казначейство на виконання п.39 Порядку виконання рішень, постійно звертається до Міністерства фінансів України із пропозиціями щодо необхідності визначення у Законі про Державний бюджет України достатнього обсягу коштів за бюджетною програмою, що дозволило б виконувати судові рішення, гарантовані державою, у встановлені законом строки. Звернення Казначейства до Міністерства фінансів України підтверджується листами від01.04.2025, від 30.04.2025, від 02.06.2025, від 04.03.2025. У\~ відповідь\~ на звернення Міністерство фінансів України листами\~\~ зазначило, що порядок внесення змін до закону про Державний бюджет України, зокрема в частині визначення чіткого переліку умов внесення змін, визначено статтею 52 Бюджетного кодексу України. Питання збільшення бюджетних призначень Державній казначейській службі України для відшкодування шкоди і виконання судових рішень може бути розглянуто у разі внесення змін до Закону України «Про Державний бюджет України на 2025 рік» в установленому бюджетним законодавством порядку та з урахуванням можливостей дохідної частини державного бюджету. Міністерство фінансів України є головним органом у системі центральних органів виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову і бюджетну політику; відповідає за складання проекту закону про Державний бюджет України; визначає основні організаційно-методичні засади бюджетного планування; складає розпис Державного бюджету України згідно з бюджетними призначеннями та вносить зміни до нього. Відповідно до постанови Верховного Суду від 30.04.2020 по справі 804/2076/17: «Сам факт відсутності певного результату (виплати коштів за судовим іенням) не може бути достатнім підтвердженням того, що суб`єкт владних іноважень допустив саме протиправну бездіяльність. Про протиправність може дчити, зокрема, те, що суб`єкт владних повноважень бездіяв за обставин, ти мав реальну можливість реалізувати свої повноваження, повинен був зробити, але не зробив (чи зробив несвоєчасно, з порушенням процедури інших вимог), що спричинило порушення прав та інтересів особи». Виконання рішення поза чергою є неможливим, оскільки це призведе до перевищення повноважень працівників Казначейства та порушення принципу рівності стягувачів перед законом, адже будуть порушені права осыб, які подали виконавчі листи до Казначейства раніше, ніж позивач. Також, законодавством України не передбачено будь-яких виключень, які можуть вплинути на зміну черговості при виконанні виконавчих документів у таких категоріях справ. Перерахування коштів стягувачам відбувається виключно у зв`язку з наявністю сформованої черги, в якій перебуває на виконанні значна кількість виконавчих документів. Отже, Державною казначейською службою України та Головним управління Казначейства вжито всіх передбачених законодавством заходів, спрямованих на виконання Виконавчого листа по справі №686/25511/20, що свідчить про відсутність бездіяльності Державної казначейської служби України та Головного управління Казначейства. Моральна шкода позивачем ніяк не обґрунтована та документально не підтверджена. Позивачем не доведено розмір шкоди та причинний зв`язок цієї шкоди з діями відповідача. Позивачем не надано договір про надання правової допомоги, докумети, що свідчать про оплату гонорару та інших витрат, пов`язаних із наданням допомоги, оформленні у встановленому законом порядку. Статтею 129-1 Конституції України передбачено, що суд ухвалює рішення іменем України. Судове рішення є обов`язковим до виконання. Держава забезпечує виконання судового рішення у визначеному законом порядку. Контроль за виконанням судового рішення здійснює суд. Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Згідно статті 56 Конституції України, кожен має право на відшкодування за рахунок держави чи органів місцевого самоврядування матеріальної та моральної шкоди, завданої незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їх посадових і службових осіб при здійсненні ними своїх повноважень. Загальні підстави відповідальності за завдану моральну шкоду передбачені нормами статті 1167 ЦК України, відповідно до яких моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Спеціальні підстави відповідальності за шкоду, завдану незаконними рішеннями, дією чи бездіяльністю органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування та посадової або службової особи вказаних органів при здійсненні ними своїх повноважень, визначені статями 1173 та 1174 ЦК України відповідно. Відповідно до вимог ст. 1173 ЦК України, шкода, завдана фізичній або юридичній особі незаконними рішеннями, дією чи бездіяльністю органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування при здійсненні ними своїх повноважень, відшкодовується державою, Автономною Республікою Крим або органом місцевого самоврядування незалежно від вини цих органів. Відповідно до вимог ст. 1174 ЦК України шкода, завдана фізичній або юридичній особі незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю посадової або службової особи органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування при здійсненні нею своїх повноважень, відшкодовується державою, Автономною Республікою Крим або органом місцевого самоврядування незалежно від вини цієї особи. Відповідно до частини другої статті 2, частини першої статті 170 ЦК України учасниками цивільних відносин є: держава Україна, Автономна Республіка Крим, територіальні громади, іноземні держави та інші суб`єкти публічного права. Держава набуває і здійснює цивільні права та обов`язки через органи державної влади у межах їхньої компетенції, встановленої законом. Згідно з частиною другою статті 48 ЦПК України сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач. Позивачем і відповідачем можуть бути фізичні і юридичні особи, а також держава. Відповідно до частини другої статті 30 ЦПК України позивачем і відповідачем можуть бути фізичні і юридичні особи, а також держава. Згідно положень ч. 4 ст. 58 ЦПК України, держава бере участь у справі через відповідний орган державної влади відповідно до його компетенції, від імені якого діє його керівник або представник. Статтею 23 ЦК України передбачено, що особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає, в тому числі, у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів. \~ Пунктом 5 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року №4 Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди передбачено, що обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправні діяння її заподіювача; наявність причинного зв`язку між шкодою та протиправними діяннями заподіювача та вини останнього в її заподіянні. При цьому суд з`ясовує факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань, втрати немайнового характеру. В деліктних правовідносинах саме на позивача покладається обов`язок довести наявність шкоди та її розмір, протиправність поведінки, що призвела до заподіяння шкоди та причинний зв`язок такої поведінки із заподіяною шкодою. Згідно правової позиції висловленої в постанові Верховного Суду від 30.04.2020 по справі № 804/2076/17 зазначено, що сам факт відсутності певного результату (виплати коштів за судовим рішенням) не може бути достатнім підтвердженням того, що суб`єкт владних повноважень допустив саме протиправну бездіяльність за обставин, коли мав реальну можливість реалізувати своє повноваження, повинен був це зробити, але не зробив (чи зробив несвоєчасно, з порушенням процедури чи інших вимог), що спричинило порушення прав та інтересів особи. Статтею 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Позивачем не зазначено, в чому саме полягає незаконність дій чи бездіяльність Держави Україна в особі Головного управління Державної казначейської служби в Хмельницькій області та заподіяння такими діями чи бездіяльністю моральної шкоди позивачу. Не надано позивачем суду належних та допустимих доказів на підтвердження заявленого ним розміру моральної шкоди 25 000 000, 00 гривень. Враховуючи наведене, суд приходить до висновку, що в задоволенні позову [PERSON] до Держави Україна в особі Головного управління Державної казначейської служби України в Хмельницькій області про відшкодування моральної шкоди, завданої бездіяльністю/невиконанням рішення суду в справі №686/25511/20, слід відмовити. Відповідно до ст. 141 ЦПК України судові витрати у зв`язку із відмовою у позові слід покласти на позивача.

Outcome: dismissed