Jurisdiction: civil
Date: 2025-11-23 00:00:00

Акціонерне товариство\~«Акцент-Банк» (далі АТ - «А-Банк») звернулось до суду з позовом, у якому просить ухвалити рішення, яким стягнути з [PERSON] заборгованість за кредитним договором АВН0СТ1155101712394570147 від 06.04.2024 в розмірі 77227,66 грн. Позов обґрунтовано тим, що відповідач, будучи клієнтом банку, отримав 06.04.2024\~кредит,\~уклавши з\~банком кредитний\~договір щодо\~надання кредиту\~у розмірі\~60000\~грн,\~строком на\~60\~місяців,\~тобто до\~05.04.2029,\~зі сплатою\~процентів у\~розмірі 85,00\~%\~щорічно та\~комісії в\~розмірі 0,00\~грн.\~Станом на\~14.09.2025\~у відповідача\~заборгованість складає\~суму в\~розмірі 77227,66\~грн,\~з яких:\~58541,32\~грн -\~загальний залишок\~заборгованості за\~наданим кредитом,\~18032,81\~грн -\~загальний залишок\~заборгованості за\~процентами,\~653,53\~грн -\~загальний залишок\~заборгованості за\~пенею.\~Незважаючи на\~виконання позивачем\~умов кредитного\~договору,\~відповідач свої\~зобов`язання по\~кредитному договору\~перед позивачем\~не виконав,\~внаслідок чого\~у відповідача\~виник борг,\~сума якого\~заявлена до\~стягнення. Враховуючи вище викладене та посилаючись на норми чинного законодавства, просить суд позов задовольнити в повному обсязі. Ухвалою суду від 22.09.2025 відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін, відповідачу надано строк для подачі відзиву на позовну заяву. Представник позивача в судове засідання не з`явився, письмово клопотав про розгляд справи у його відсутності в разі його неявки, позовні вимоги підтримав в повному обсязі, щодо ухвалення заочного рішення не заперечив. Відповідач у судове засідання не з`явився, про час і місце судового засідання повідомлявся у встановленому законом порядку. Заяв про\~відкладення\~судового засідання, чи розгляд справи у його відсутність до суду не надходило. Відзиву на позовну заяву не подано. Відповідно до ст. 247 ЦПК України, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося, оскільки сторони не з`явилися у судове засідання. Враховуючи зазначені обставини суд, відповідно до ст.\~128, ч. 1 ст.\~223, ст.ст.\~279,\~280 ЦПК України, ухвалив здійснити заочний розгляд справи. У судовому засіданні 19.11.2025 судом оголошено про перехід до стадії ухвалення судового рішення і у зв`язку зі складністю справи його ухвалення та проголошення відкладено, проголошення судового рішення призначено на 10 год. 30 хв. 24.11.2025. \~ \~ \~ \~Дослідивши письмові докази у справі, суд приходить до наступного висновку. \~ \~ \~ \~Відповідно анкети-заявки про приєднання\~до Умов\~та Правил\~надання банківських\~послуг в\~АТ «А-Банку»відповідач підписав її. Згідно заявки про надання послуг «Швидка готівка» № АВН0СТ1155101712394570147\~від 06.04.2024був укладений кредитний договір № б/н, згідно з умовами якого позивач надав відповідачу кредит в розмірі 60000 грн. строком на 60 місяців (тобто до 05.04.2029) зі сплатою процентів у розмірі 85,00% щорічно та комісії в розмірі 0.00 грн. \~ \~ \~ \~Відповідно до п. 12 Заяви про надання послуги «Швидка готівка» та/або Паспорту споживчого кредиту «Швидка готівка», у випадку порушення Клієнтом зобов`язань із погашення Заборгованості, Клієнт сплачує Банку пеню у розмірі 0,07% (не менше 1 грн.) від суми простроченої заборгованості по кредиту за кожен день прострочки, при цьому пеня за невиконання зобов`язання щодо повернення кредиту та процентів за ним не може перевищувати подвійної облікової ставки Національного банку України, що діяла у період, за який сплачується пеня, та не може бути більшою за 15 (п`ятнадцять) відсотків суми простроченого платежу. Згідно зіст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору. Відповідно дост. 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Відповідно дост. 628 ЦК України зміст договору становлять умови (пункти) визначені на розсуд сторін та погоджені ними. При цьому згідно ч.1ст. 530 ЦК України якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Згідност. 629 ЦК України, договір є обов`язковим для виконання сторонами. Відповідно до п. 5 ч. 1ст. 3 Закону України «Про електронну комерцію», електронний договір - це домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав і обов`язків та оформлена в електронній формі. Згідно положеньстатті 11 Закону України «Про електронну комерцію», електронний договір укладається шляхом пропозиції його укласти (оферти) однією стороною та її прийняття (акцепту) другою стороною. Електронний договір вважається укладеним з моменту одержання особою, яка направила пропозицію укласти такий договір, відповіді про прийняття цієї пропозиції в порядку, визначеному частиною шостою цієї статті. Відповідь особи, якій адресована пропозиція укласти електронний договір, про її прийняття (акцепт) може бути надана шляхом: надсилання електронного повідомлення особі, яка зробила пропозицію укласти електронний договір, підписаного в порядку, передбаченомустаттею 12 цього Закону; заповнення формуляра заяви (форми) про прийняття такої пропозиції в електронній формі, що підписується в порядку, передбаченомустаттею 12 цього Закону; вчинення дій, що вважаються прийняттям пропозиції укласти електронний договір, якщо зміст таких дій чітко роз`яснено в інформаційній системі, в якій розміщено таку пропозицію, і ці роз`яснення логічно пов`язані з нею. Електронний договір укладається і виконується в порядку, передбаченому Цивільним та Господарським кодексами України, а також іншими актами законодавства. Електронний договір, укладений шляхом обміну електронними повідомленнями, підписаний у порядку, визначеномустаттею 12 цього Закону, вважається таким, що за правовими наслідками прирівнюється до договору, укладеного у письмовій формі. Кожний примірник електронного документа з накладеним на нього підписом, визначеним статтею 12 цього Закону, є оригіналом такого документа. Відповідно до положеньст. 12 Закону України «Про електронну комерцію», якщо відповідно до акта цивільного законодавства або за домовленістю сторін електронний правочин має бути підписаний сторонами, моментом його підписання є використання: електронного підпису або електронного цифрового підпису відповідно доЗакону України «Про електронний цифровий підпис», за умови використання засобу електронного цифрового підпису усіма сторонами електронного правочину; електронного підпису одноразовим ідентифікатором, визначеним цим Законом. Відповідно до ч. 1 ст. 1054 ЦК Україниза кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. Згідно з п. 1-1 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про споживче кредитування», договір про споживчий кредит - вид кредитного договору, за яким кредитодавець зобов`язується надати споживчий кредит у розмірі та на умовах, встановлених договором, а споживач (позичальник) зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти за користування кредитом на умовах, встановлених договором. Як встановлено судом, з дослідженого кредитного договору, його підписання відповідачем відбулось електронним підписом з одноразовим ідентифікатором та є безумовною згодою відповідача з умовами кредитного договору, правилами надання грошових коштів на умовах фінансового кредиту, з якими позичальник ознайомився перед підписанням кредитного договору та отримання кредитних коштів. Кредитний договір позичальником підписаний шляхом введення електронного підпису з одноразовим ідентифікатором в електронному кабінеті. Отже, беручи до уваги те, що відповідач, отримавши кредитні кошти у добровільному порядку та у встановлені договором строки, їх не повернув, а також відсотки, у встановленому у договорі розмірі на користь позивача не сплатив, суд дійшов висновку, що позов у частині стягнення основного боргу та сплати відсотків підлягає задоволенню, що разом становить 76574,13 грн. Водночас, вирішуючи позовну вимогу в частині стягнення з відповідача на користь позивача пені за договором АВН0СТ1155101712394570147 від 06.04.2024, суд зазначає наступне. Так, згідно з доданим розрахунком за договором АВН0СТ1155101712394570147 від 06.04.2024 нараховано пеню в розмірі 653,53 грн. Разом з тим, відповідно до п. 18 «Прикінцеві та перехідні положення» ЦК України у період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування у разі прострочення позичальником виконання грошового зобов`язання за договором, відповідно до якого позичальнику було надано кредит (позику) банком або іншим кредитодавцем (позикодавцем), позичальник звільняється від відповідальності, визначеної статтею 625 цього Кодексу, а також від обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за таке прострочення. Установити, що неустойка (штраф, пеня) та інші платежі, сплата яких передбачена відповідними договорами, нараховані включно з 24 лютого 2022 року за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) за такими договорами, підлягають списанню кредитодавцем (позикодавцем). Верховний Суд зробив висновки щодо застосування п. 18 Прикінцевих та перехідних положень ЦК Українидо зобов`язань, які виникли на підставі окремих договорів. Зокрема, вказувалося, що на кредитний договір розповсюджується дія п. 18 Прикінцеві та перехідні положення ЦК України (див. постанову Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 18 жовтня 2023 року в справі № 706/68/23 (провадження № 61-8279св23). Тлумачення п. 18 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України свідчить, що законодавець передбачив особливості у регулюванні наслідків прострочення виконання (невиконання, часткового виконання) певних грошових зобов`язань. Така особливість проявляється: в періоді існування особливих правових наслідків. Таким є період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування; в договорах на які поширюються специфічні правові наслідки. Такими є договір позики, кредитний договір, і в тому числі договір про споживчий кредит; у встановленні спеціальних правових наслідків прострочення виконання (невиконання, часткового виконання). Такі наслідки полягають в тому, що позичальник звільняється від відповідальності, визначеної частиною 2 статті 625ЦК, а також від обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за таке прострочення. У разі якщо неустойка (штраф, пеня) та інші платежі, сплата яких передбачена відповідними договорами, нараховані включно з 24 лютого 2022 року за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) за такими договорами, підлягають списанню кредитодавцем (позикодавцем). Так, з 24.02.2022 і дотепер в Україні діє воєнний стан. Отже, нарахування пені за договором № АВН0СТ1155101712394570147 від 06.04.2024 в розмірі 653,53 грн у період дії воєнного стану є безпідставним, тому в цій частині позов задоволенню не підлягає. За таких обставин суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню. У частині першій статті 141 ЦПК України визначено, що судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. У зв`язку з тим, що позовні вимоги задоволено частково, з відповідача підлягає стягненню на користь позивача судовий збір, виходячи з пропорційності задоволених вимог, в сумі 2401,90 гривень: 76574,13 грн х 100 % : 77227,66 грн х 2422,40 грн. = 2401,90 грн.

Outcome: partial