Jurisdiction: civil
Date: 2025-11-18 00:00:00

Короткий зміст заявлених вимог Головне управління Пенсійного фонду України в Харківській області (далі Пенсійний фонд) звернулось до суду з позовом до [PERSON] (далі [PERSON] ) про стягнення неправомірно отриманої пенсії в розмірі 20 905, 54 грн та сплачений судовий збір. Позовна заява мотивована тим, що [PERSON] перебував на обліку та отримував пенсію по інвалідності, призначену відповідно до Закону України\~"Про\~загальнообов`язкове\~пенсійне страхування"\~на підставі\~заяви від\~07.03.2024,\~доданих документів\~та виписки\~з акту\~огляду Одеського\~обласного центру\~медико-соціальної\~експертизи від\~05.02.2024\~до довідки\~серії 12\~ААБ №\~250629.\~Однак, Комунальна установа "Одеський обласний центр медико-соціальної експертизи" листом від 11.07.2024 № 385 повідомив Пенсійний фонд, що [PERSON] до установи не звертався, виписка з акту огляду МСЕК до довідки серії 12 ААБ № 250629 від 05.02.2024 установою не видавалось та мають ознаки підробки. Відповідно, право на призначення пенсії за інвалідністю відсутнє, а здійснені виплати за строк з 05.02.2024 до 30.06.2024 у розмірі 20 905,54 підлягають поверненню на підставі статті 1212 ЦК України, статті 50 Закону України "Про загальнообов`язкове пенсійне страхування" та статті 102 Закону України "Про пенсійне забезпечення". Виклад позиції відповідача Відповідач правом на подачу відзиву не скористався. Процесуальні дії у справі Київський районний суд м. Харкова ухвалою від 13.06.2025 прийняв до розгляду позовну заяву та відкрив спрощене позовне провадження з повідомленням сторін. Призначив справу до розгляду. Залучив до участі у справі Комунального закладу охорони здоров`я "Обласний центр медико-соціальної експертизи" в якості третьої особи без самостійних вимог на предмет спору. Розгляд справи неодноразово відкладався з метою належного повідомлення відповідача у справі, зокрема, до 19.11.2025. 31.10.2025 від позивача надійшла заява про розгляд справи без участі його представника та зазначив, що не заперечує проти заочного розгляду справи. 19.11.2025 учасники справи у судове засідання не з`явились. Про дату, час і місце судових засідань повідомлялись належним чином. Позивач та третя особа повідомлені шляхом надсилання ухвал та судових повісток до електронного кабінету, що підтверджується довідками суду. Відповідач повідомлявся шляхом надіслання ухвали та повісток засобами поштового зв`язку. Поштові відправлення повернулось до суду з відміткою: та "адресат відсутній за вказаною адресою", "адресат відсутній" (на судові засідання 08.08.2025, 19.11.2025), що згідно зі ст. 128, 272 ЦПК України та усталеною практикою Верховного Суду (постанови Великої Палати Верховного Суду від 12.12.2018 у справі № 752/11896/17, Верховного Суду від 09.11.2023 у справі № 753/114/22) вважається належним повідомленням. Відповідач не використав наданого законом права на безпосередню участь у судовому засіданні, та не з`явився у судове засідання без повідомлення причин, заяв про відкладення судового засідання, чи розгляд справи у його відсутності до суду не надходило. Неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею (частина перша статті 223 ЦПК України). Суд, враховуючи належне повідомлення учасників справи, відсутність заяв та клопотань, які б перешкоджали судовому розгляду, заяву позивач про розгляд справи за відсутності його представника, дійшов висновку про можливість розгляду справи у відсутність учасників справи відповідно до частини першої статті 223 ЦПК України. Суд ухвалою від 19.11.2025, враховуючи, що в справі є достатні дані про права і взаємовідносини сторін, відповідач належним чином повідомлений про місце і час судового засідання, постановив проводити заочний розгляд справи у відсутності відповідача згідно з ч. 4 ст. 223, ст. 280, 281 ЦПК України. Фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось, у зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України. Фактичні обставини, встановлені судом Згідно з копією виписки з акта огляду медико-соціальної експертної комісії до довідки серії 12ААБ від 05.02.2024 Комунальна установа "Одеський обласний центр медико-соціальної експертизи" встановила [PERSON] з 05.02.2024 ІІ групу інвалідності до 05.02.2025. Відповідно до листа Комунальна установа "Одеський обласний центр медико-соціальної експертизи" від 11.07.2024 № 385 [PERSON] , [INFO] , до установи не звертався, виписка з акту огляду МСЕК за вказаними реквізитами установою не видавалась та має ознаки підробки. Згідно з рішенням відділу перерахунків пенсії № 1 Пенсійного фонду № 204750019387 від 06.08.2024 відділ повторно розглянув заяву від 07.03.2024 [PERSON] , [INFO] (РНОКПП [NUMBER] ). Під час розгляду матеріалів електронної пенсійної справи встановлено, що за результатами опрацювання за принципом екстериторіальності заяви від 07.03.2024, наданих документів та виписки з акту огляду медико-соціальною експертною комісією до довідки серії 12ААБ № 250629 (рішення Одеського обласного центру медико-соціальної експертизи від 05.02.2024 № 561) про визнання [PERSON] особою з інвалідністю ІІ групи з 05.02.2024 до 05.02.2025, рішенням головного управління Пенсійного фонду України в Чернівецькій області від 15.03.2024 № 204750019387 [PERSON] призначено пенсію по інвалідності відповідно до Закону № 1058 з 05.02.2024 до 04.02.2025. Листом від 11.07.2024 №385 Комунальної установи "Одеський обласний центр медико-соціальної експертизи" повідомлено головне управління Пенсійного фонду України в Харківській області, що [PERSON] , [INFO] , до установи не звертався, виписка з акта огляду МСЕК серія 12ААБ № 250629 від 05.02.2024, установою не видавалась. Враховуючи вищевикладене, право на призначення пенсії по інвалідності відповідно до Закону № 1058 у [PERSON] відсутнє. У випадку незгоди з винесеним рішенням [PERSON] має право оскаржити дане рішення відповідно до законодавства. Відповідно до службової записки № 3303/04-16 від 13.08.2024, [PERSON] виплату пенсії призупинено, сума переплаченої пенсії за період з 05.02.2024 до 30.06.2024 складає 20 905,54 грн. Мотиви, з яких виходить суд, та застосовані норми права Принципи, засади і механізми функціонування системи загальнообов`язкового державного пенсійного страхування, призначення, перерахунку і виплати пенсій, надання соціальних послуг з коштів Пенсійного фонду, що формуються за рахунок страхових внесків роботодавців, бюджетних та інших джерел визначаються Законом України "Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування". Статтею 9 Закону України "Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування" передбачено, що за рахунок коштів Пенсійного фонду в солідарній системі призначаються такі пенсійні виплати: пенсія за віком; пенсія по інвалідності; пенсія у зв`язку з втратою годувальника. Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 49 Закону України "Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування" виплата пенсії за рішенням територіальних органів Пенсійного фонду або за рішенням суду припиняється, якщо пенсія призначена на підставі документів, що містять недостовірні відомості. Суми пенсій, виплачені надміру внаслідок зловживань з боку пенсіонера або подання страхувальником недостовірних даних, можуть бути повернуті пенсіонером добровільно або стягуються на підставі рішень територіальних органів Пенсійного фонду чи в судовому порядку (ч. 1 ст. 50 Закону України "Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування"). Наведене положення відповідає ч. 1 ст. 103 Закону України "Про пенсійне забезпечення", відповідно до якої суми пенсії, надміру виплачені пенсіонерові внаслідок зловживань з його боку (в результаті подання документів з явно неправильними відомостями, неподання відомостей про зміни у складі членів сім`ї тощо), стягуються на підставі рішень органу, що призначає пенсії. У разі припинення виплати пенсії (внаслідок відновлення здоров`я тощо) до повного погашення заборгованості решта заборгованості стягується в судовому порядку. Механізм повернення коштів, надміру виплачених за призначеними пенсіями, та списання територіальними органами Пенсійного фонду України сум переплат пенсій, що є безнадійними до стягнення визначається Порядком повернення сум пенсій, виплачених надміру, та списання сум переплат пенсій, що є безнадійними до стягнення (далі Порядок), затвердженим постановою правління Пенсійного фонду України від 21.03.2003 № 6-4 (у редакції постанови правління Пенсійного фонду України від 25.11.2014 № 25-3). Пункт 3 Порядку передбачено, що суми пенсій, виплачені надміру внаслідок зловживань з боку пенсіонера або подання страхувальником недостовірних даних, можуть бути повернуті пенсіонером добровільно або стягуються на підставі рішень територіальних органів Пенсійного фонду України чи в судовому порядку відповідно до ст. 50 Закону України "Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування". Відповідно до п. 4 Порядку у разі припинення виплати пенсії відповідно до частини першої статті 49 Закону України "Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування" решта переплати пенсії, що стягувалася за рішенням територіального органу Пенсійного фонду України, або суми пенсії, виплачені надміру внаслідок рахункової помилки, у випадку відмови пенсіонера від добровільного повернення виплачених сум стягуються в судовому порядку. Згідно з\~частинами першою,\~другою статті\~1212\~ЦК України\~особа,\~яка набула\~майно або\~зберегла його\~у себе\~за рахунок\~іншої особи\~(потерпілого)\~без достатньої\~правової підстави\~(безпідставно\~набуте майно),\~зобов`язана\~повернути потерпілому\~це майно.\~Особа зобов`язана\~повернути майно\~і тоді,\~коли підстава,\~на якій\~воно було\~набуте,\~згодом відпала.Положення цієї глави застосовуються незалежно від того, чи безпідставне набуття або збереження майна було результатом поведінки набувача майна, потерпілого, інших осіб чи наслідком події. Отже, зі змісту зазначеної норми вбачається, що підставою виникнення зобов`язання, визначеного даною нормою, є сукупність наступних умов: набуття (збереження) майна (майном також є грошові кошти) однією особою за рахунок іншої; відсутність для цього підстав, або коли така підстава згодом відпала. Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 14.08.2018 по справі № 910/9055/17. Набуття майна однією особою за рахунок іншої полягає у збільшенні обсягу майна в однієї особи з одночасним зменшенням його обсягу в іншої особи. Набуття передбачає кількісний приріст майна, збільшення його вартості без понесення відповідних витрат набувачем. Безпідставне збереження майна полягає у тому, що особа мала витратити власні кошти, але не витратила їх через понесені втрати іншою особою або в результаті невиплати винагороди, що належить іншій особі. З матеріалів справи вбачається, що відповідачу згідно з виписки з акта огляду медико-соціальної експертної комісії до довідки серії 12ААБ від 05.02.2024 Комунальної установи "Одеський обласний центр медико-соціальної експертизи" з 05.02.2024 було встановлено ІІ групу інвалідності, на підставі якої здійснювалась виплата. Однак відповідно до листа Комунальна установа "Одеський обласний центр медико-соціальної експертизи" від 11.07.2024 № 385 [PERSON] , [INFO] , до установи не звертався, виписка з акту огляду МСЕК за вказаними реквізитами установою не видавалась. Тобто правова підстава, на якій було здійснено нарахування пенсії (набуття майна відповідачем коштів) фактично відсутня, а тому наявні підстави для застосування глави 83 ЦК України, зокрема, ч. 1 ст. 1212 ЦК України та положень спеціального законодавства статті 50 Закону України "Про загальнообов`язкове пенсійне страхування" та статей 102, 103 Закону України "Про пенсійне забезпечення". Доказів оскарження відповідачем рішення відділу перерахунків пенсії № 1 Пенсійного фонду № 204750019387 від 06.08.2024 щодо встановлення відсутності підстав для виплати пенсії з урахуванням встановленої групи інвалідності матеріали справи не містять. Відповідно до службової записки № 3303/04-16 від 13.08.2024, [PERSON] виплату пенсії призупинено, сума переплаченої пенсії за період з 05.02.2024 до 30.06.2024 складає 20 905,54 гривень. Згідно з ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідач не надав заперечень щодо пред`явленого позову, не спростовував розміру переплаченої пенсії та не повідомив про оскарження рішення органу про припинення відповідних виплат. За таких обставин, враховуючи те, що позивачем надано докази отримання відповідачем пенсії на підставі, яка, як було встановлено відсутня, тобто відсутність правових підстав на її отримання, суд дійшов висновку, що позовні вимоги є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню в повному обсязі. Висновки за результатами розгляду заяви Отже, позовні вимоги Пенсійного фонду до [PERSON] про стягнення неправомірно отриманої пенсії підлягають задоволенню у повному обсязі. Судові витрати Питання про розподіл судових витрат (судового збору) між сторонами суд вирішує відповідно до положень ст. 141 ЦПК України, у зв`язку з чим з відповідачки на користь позивача підлягає стягненню судовий збір в розмірі 3 028,00 грн.

Outcome: approved