Jurisdiction: civil
Date: 2025-11-19 00:00:00

У вересні 2025 року [PERSON] (далі по тексту - позивач) звернувся до суду з позовом до Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дарницького району м. Києва» (далі по тексту - відповідач), в якому просить зобов`язати відповідача виконати приписи по знесенню прибудови на 8-му поверсі біля квартири [ADDRESS] , привести квартиру у первинний стан у відповідності до технічного паспорту. Позов обґрунтовує тим, що є власником квартири [ADDRESS] . Внаслідок побудови власником квартири [ADDRESS] на восьмому поверсі стіни, в квартирі позивача в перегородці, яка межує з площадкою сходової клітини, з`явилася тріщина. Власник квартири [ADDRESS] відмовився відновити становище в квартирі [ADDRESS] , яке було до побудови стіни. 26.02.2021 комісія ЖЕД - 205 склала акт про наявність тріщини в стіні-перегородці та вказала, що мешканцям квартири [ADDRESS] вручено припис-попередження на самовільно встановлену додаткову добудову в ліфтовому холі біля квартири [ADDRESS] на восьмому поверсі. 04 вересня 2025 року позивач звернувся до відповідача з метою отримати інформацію про виконання приписів, проте відповіді не отримав. Позивач вважає, що бездіяльністю відповідача порушені його права, які підлягають захисту в судовому порядку. 06 жовтня 2025 року представник відповідача подав відзив на позовну заяву, в якому заперечував проти задоволення позову, посилаючись на те, що позивач звертався до суду з позовом до відповідача про зобов`язання звернутися до Київського науково - дослідного інституту судових експертиз із заявою про проведення судової будівельно-технічної експертизи, а також відновити становище стіни - перегородки в кімнаті квартири [ADDRESS] ). Рішенням Дарницького районного суду від 28.03.2022 у задоволенні позовних вимог відмовлено. Крім того, додав, що відповідач є постачальником послуг в будинку [ADDRESS] та є балансоутримувачем даного будинку. Керуюча компанія прийняла на обслуговування зазначений житловий будинок із переобладнаннями, здійсненими власниками квартири ще за часів попереднього балансоутримувача комунального підприємства «Дирекція замовника з Управління житлового господарства Дарницького району м. Києва», а тому права позивача не порушувала. Позивач відповідь на відзив не надавав. Ухвалою суду від 14 жовтня 2025 року підготовче провадження у справі закрито. Призначено справу до судового розгляду по суті. В судове засідання позивач не з`явився, просив розглядати справу без його участі. В судове засідання представник відповідача не з`явився, до початку розгляду справи подала заяву про розгляд справи за відсутності представника, просила відмовити в задоволенні позову, посилаючись на необґрунтованість та безпідставність. Додатково зазначила, що 29 жовтня 2025 року Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дарницького району м. Києва» вчергове направила припис-попередження про надання дозвільних документів на влаштування перегородки власнику квартири [ADDRESS] . Власником квартири будо надано документи підприємству, що підтверджують його права на влаштовану перегородку біля квартири, яка була побудована ним ще у 1995 році: будівельниками здійснено добудову стіни до квартири зі сторони ліфтового холу. Дослідивши матеріали справи, суд вважає встановленими наступні факти та відповідні ним правовідносини. Позивач є власником квартири [ADDRESS] . Відповідно до розпорядження Дарницької районної в м. Києві державної адміністрації від 30.01.2015 № 33 «Про закріплення за комунальним підприємством «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дарницького району м. Києва» об`єктів комунальної власності територіальної громади міста Києва» за Керуючою компанією на праві господарського відання було закріплено будинок [ADDRESS] , обслуговування якого здійснює ЖЕД-205 з 01.05.2015. Тож, саме на Комунальне підприємство «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дарницького району міста Києва» як виконавця послуг з утримання будинку та прибудинкової території житлового будинку по [ADDRESS] покладено обов`язок по утриманню в належному технічному стані зазначеного будинку. Рішенням Дарницького районного суду м. Києва від 28 березня 2022 року у справі № 753/ 20282/21 за позовом [PERSON] до Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дарницького району м. Києва», Дарницької районної в м. Києві державної адміністрації, про зобов`язання вчинити дії - відмовлено у задоволенні позову. Рішенням Дарницького районного суду м. Києва від 02 жовтня 2024 року у справі № 753/10938/24 за позовом [PERSON] до Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дарницького району м. Києва», про зобов`язання вчинити дії - відмовлено у задоволенні позову. Постановою Київського апеляційного суду від 19 лютого 2025 року по справі № 753/10938/24 рішення Дарницького районного суду міста Києва від 02 жовтня 2024 року скасовано, а провадження у справі закрито. З постанови вбачається, що із долученої до матеріалів справи копії рішення Дарницького районного суду міста Києва від 28 березня 2022 року у справі № 753/20282/21 вбачається, що 05 жовтня 2021 року [PERSON] звертався до суду з позовом до Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дарницького району м. Києва» та Дарницької районної в м. Києві державної адміністрації за вимогами якого, з урахуванням заяви від 03.11.2021, просив зобов`язати відповідачів звернутися до Київського науково-дослідного інституту судових експертиз із заявою про проведення судової будівельно-технічної експертизи на вирішення якої поставити наступні питання: яка технічна причина появи тріщини в стіні-перегородці квартири [ADDRESS] , на сьомому поверсі, поряд із сходовою клітиною; чи не пов`язується поява тріщини з побудовою стіни на восьмому поверсі біля квартири [ADDRESS] у вказаному будинку; яка вартість пошкодженого майна, внаслідок появи тріщини на стіні-перегородці квартири [ADDRESS] . Також позивач просив відшкодувати майнову шкоду, тобто відновити становище стіни-перегородки в кімнаті квартири [ADDRESS] . Позов обґрунтовано наступними обставинами. Свої позивач обґрунтовував тим що він є власником квартири [ADDRESS] . Внаслідок побудови власником квартири [ADDRESS] на восьмому поверсі стіни, в квартирі позивача в перегородці, яка межує з площадкою сходової клітини, з`явилася тріщина. Власник квартири [ADDRESS] відмовився відновити становище в квартирі [ADDRESS] , яке було до побудови стіни. 26.02.2021 комісія ЖЕД - 205 склала акт про наявність тріщини в стіні-перегородці та вказала, що мешканцям квартири [ADDRESS] вручено припис-попередження на самовільно встановлену додаткову добудову в ліфтовому холі біля квартири [ADDRESS] на восьмому поверсі. Позивачу було рекомендовано звернутися до будівельної лабораторії за експертною оцінкою, щодо появи тріщини. На звернення до Дарницької районної в м. Києві державної адміністрації із заявою про надання дозвільних документів на перепланування конструктивних елементів сходової клітини на восьмому поверсі в будинку [ADDRESS] , позивачу було повідомлено, що тріщина, яка проходить по стіні житлової кімнати, не впливає на несучу здатність конструкції будинку. Позивач вважає, що бездіяльністю відповідачів, йому спричинена майнова шкода, внаслідок появи тріщини у його квартирі, чим порушені його права, які підлягають захисту в судовому порядку.» Вказане рішення Дарницького районного суду міста Києва від 28 березня 2022 року у справі № 753/20282/21 набрало законної сили 29 квітня 2022 року. Апеляційну скаргу [PERSON] на вище вказане рішення було подано до суду апеляційної інстанції засобами поштового зв`язку 25 березня 2024 року і ухвалою Київського апеляційного суду від 15 квітня 2024 року у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою [PERSON] відмовлено. Вочевидь позивач, отримавши негативні для себе рішення судів у справі №753/20282/21 через недоведеність позовних вимог, намагається шляхом подання нового позову у даній справі домогтися від суду іншого результату розгляду його позовних вимог та ревізувати висновки, які викладені в остаточних судових рішеннях у справі №753/20282/21. Разом з тим, звертаючись до суду з даним позовом позивач просить суд зобов`язати Комунальне підприємство «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дарницького району м. Києва» виконати приписи по знесенню прибудови на 8-му поверсі біля квартири [ADDRESS] та привести квартиру у первинний стан у відповідності до технічного паспорту. З матеріалів справи вбачається, що з 01 березня 2025 року Керуючу компанію визначено управителем багатоповерхового будинку [ADDRESS] на підставі розпорядження від 07 лютого 2025 року № 80 «Про призначення управителя багатоквартирного будинку, в якому не строщено об`єднання співвласників багатоквартирного будинку, співвласники якого не прийняли рішення про форму управління багатоквартирним будинком». Житловий багатоквартирний будинок за адресою: [ADDRESS] перебуває у власності співвласників квартир та нежитлових приміщень. Комунальне підприємство «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дарницького району м. Києва» відповідно до Статуту затвердженого розпорядженням виконавчого органу Київської міської (Київської міської державної адміністрації) від 06.01.2015 №2 здійснює господарську діяльність із утримання, обслуговування, експлуатації житлового та нежитлового фонду комунальної власності Дарницького району м. Києва, що переданий на баланс підприємства, а також здійснення контролю за додержанням встановленого порядку використання жилих і інших приміщень житлового фонду та виконання громадянами Правил користування приміщеннями житлових будинків та прибудинковими територіями. Відповідно до пп. 2.2.1, 2.2.5, 2.2.7, 2.2.9, 2.2.11 Статуту предметом діяльності підприємства є утримання житлового і нежитлового фонду, що належить до комунальної власності територіальної громади міста Києва та закріплений за підприємством на праві господарського відання, а також обслуговування житлового та нежитлового фонду, що не належить до комунальної власності міста Києва; надання послуг із ремонту житлового та нежитлового фонду, інженерного та ліфтового обладнання в установленому порядку; здійснення технічного нагляду за будівництвом; здійснення будівельно-монтажних, ремонтних та інших робіт. У відповідності до ст.ст. 176, 178 ЖК України, Правил користування приміщеннями житлових будинків, затверджених постановою КМУ № 45, п. 1.2.6. Примірного переліку послуг з утримання будинків та споруд, прибудинкових територій та послуг з ремонту приміщень, будинків, споруд, затвердженого наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 10 серпня 2004 р. № 150, Правил утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76, інших нормативно-правових актів, власник будинку здійснює ремонт будівлі. Власник житлового будинку (балансоутримувач житлового будинку або уповноважена ним особа) несе відповідальність перед власником квартири в разі незадовільного утримання будинку або ненадання в повному обсязі послуг, відповідно до законодавства. Відповідно до ст. 1 Закону України "Про житлово-комунальні послуги": - житлово-комунальні послуги це результат господарської діяльності, спрямованої на забезпечення умов проживання та перебування осіб у жилих і нежилих приміщеннях, будинках і спорудах, комплексах будинків і споруд відповідно до нормативів, норм, стандартів, порядків і правил; - балансоутримувач будинку, споруди, житлового комплексу або комплексу будинків і споруд (далі - балансоутримувач) - власник або юридична особа, яка за договором з власником утримує на балансі відповідне майно, а також веде бухгалтерську, статистичну та іншу передбачену законодавством звітність, здійснює розрахунки коштів, необхідних для своєчасного проведення капітального і поточного ремонтів та утримання, а також забезпечує управління цим майном і несе відповідальність за його експлуатацію згідно з законом; - утримання будинків і прибудинкових територій - це господарська діяльність, спрямована на задоволення потреби фізичної чи юридичної особи щодо забезпечення експлуатації та/або ремонту жилих та нежилих приміщень, будинків і споруд, комплексів будинків і споруд, а також утримання прилеглої до них (прибудинкової) території відповідно до вимог нормативів, норм, стандартів, порядків і правил згідно із законодавством; - якість житлово-комунальної послуги - це сукупність нормованих характеристик житлово-комунальної послуги, що визначає її здатність задовольняти встановлені або передбачувані потреби споживача відповідно до законодавства. Стаття 7 цього Закону визначає, що до повноважень органів місцевого самоврядування у сфері житлово-комунальних послуг належить управління об`єктами у сфері житлово-комунальних послуг, що перебувають у комунальній власності відповідних територіальних громад, забезпечення їх належного утримання та ефективної експлуатації. Відповідно до п. 1.5. Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, що затверджені Наказом Держжитлокомунгоспу України від 17 травня 2005 № 76 утримання житлового фонду передбачає виконання робіт, передбачених наказом Держжитлокомунгоспу України від 10.08.2004 N 150 (z1046-04) "Про затвердження Примірного переліку послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій та послуг з ремонту приміщень будинків, споруд", зареєстрованим у Мін`юсті України 21.08.2004 за N 1046/9645 (із змінами). Згідно з п 4.7.1. вказаних Правил під час експлуатації жилого будинку повинен перевірятися стан таких елементів: сполучень площадок та маршів між собою і зі стінами, сталевих закладних деталей, кріплення поручнів, поверхонь сходів, стін металевих кліток, внутрішніх панельних стін із закладеними інженерними комунікаціями (водопровід, каналізація, внутрішній водостік, електрокабель та ін.). Пунктом 2.8.8. Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій передбачено, що у літній період проводяться такі роботи: щодо систем опалення і гарячого водопостачання - ревізія кранів та іншої запірної арматури розширювачів і повітрозбірників, відновлення зруйнованих або заміна недостатньої теплової ізоляції труб у сходових клітках, підвалах, на горищах і в нішах санітарних вузлів. За наявності непрогрівання радіаторів проводиться їх гідропневматичне промивання. По закінченні всіх ремонтних робіт весь комплекс пристроїв з теплопостачання підлягає експлуатаційній наладці під час пробного опалення. Відповідно до п. 2.8.4. цих же Правил у період підготовки житлового фонду до роботи в зимових умовах організовується підготовка (відновлення) схем внутрішньобудинкових систем холодного і гарячого водопостачання, каналізації, центрального опалення і вентиляції, газу із зазначенням розміщення запірної арматури і вимикачів (для слюсарів і електриків з ліквідації аварій і несправностей внутрішньобудинкових інженерних систем). За наявності води у підвалах її необхідно відкачати та усунути причину її появи, відключити і розібрати поливальний водопровід, утеплити водомірний вузол; забезпечити безперебійну роботу каналізаційних випусків, оглядових колодязів дворової мережі і загальних випусків будинку (від трубопроводу, прокладеного в підвалі, техпідпіллі). Утримання допоміжних приміщень включає: технічне обслуговування (планові, позапланові огляди, підготовку до сезонної експлуатації, поточний ремонт конструктивних елементів та інженерних систем і будинкового обладнання); заходи, що забезпечують нормативно-вологісний режим допоміжних приміщень; обслуговування сміттєпроводів; обслуговування автоматичних замикальних пристроїв, вхідних дверей; обслуговування ліфтового обладнання; обслуговування системи протипожежного водопроводу, пожежогасіння та димовидалення; обслуговування допоміжних приміщень, спрямоване на комфортне обслуговування мешканців. Згідно Акту від 26.02.2021 складеного комісією у складі інженера з ремонту ЖЕД - 205 [PERSON]., майстра з технічного нагляду ЖЕД-205 [PERSON] , майстра РЕД ЖЕД-205 [PERSON] на момент обстеження квартири [ADDRESS] , в приміщенні кімнати 12.9 кв.м в кутку на стіні спостерігається похила тріщина до 3 мм. В цей же день, працівниками ЖЕД встановлено маячки на стіні для подальшого спостереження. За висновками комісії ЖЕД-205 мешканцям квартири [ADDRESS] вручено попередження на самовільно встановлену додаткову добудову в ліфтовому холі біля квартири на восьмому поверсі. 11 березня 2021 року, 09 червня 2021 року попередження було вручено мешканцям квартири [ADDRESS] . На зазначений припис мешканці квартири не відреагували, письмові документи не надали. Крім того, мешканці квартири [ADDRESS] відмовилися надавати доступ до свого помешкання для перевірки стану маяків представникам ЖЕД-205. З листа Дарницької районної в м. Києві державної адміністрації від 17 березня 2021 року вбачається, за інформацією комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дарницького району м. Києва» під час обстеження технічного стану квартири [ADDRESS] виявлено, що по стіні житлової кімнати проходить тріщина, яка не впливає на несучу здатність конструкції будинку. Працівниками структурного підрозділу Керуючої компанії ЖЕД-205 для спостереження за динамікою розкриття тріщини 26 лютого 2021 року встановлені контрольні маяки. Згідно із ч. 1 ст. 81 Цивільного процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підстави своїх вимог або заперечень, надавши докази відповідно до вимог ст.ст. 77-80 Цивільного процесуального кодексу України. Звертаючись до суду з даним позовом позивач просить суд зобов`язати Комунальне підприємство «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дарницького району м. Києва» виконати приписи по знесенню прибудови на 8-му поверсі біля квартири [ADDRESS] та привести квартиру у первинний стан у відповідності до технічного паспорту. Такі твердження позивача суд вважає помилковими, виходячи з наступного. Статтею 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та Законами України. Так, Дарницька районна в місті Києві державна адміністрація за результатами розгляду звернень [PERSON] , листами від 17.03.2021, 23.06.2021, 28.07.2021 повідомляла позивача, що мешканцями вище розташованої квартири [ADDRESS] самовільно, без дозвільної документації, в загальному коридорі прибудовано до зазначеної квартири комору. Питання надання дозвільної документації або знесення прибудови знаходиться на контролі КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дарницького району м. Києва» ЖЕД -205. У зв`язку з чим, працівниками структурного підрозділу Керуючої компанії ЖЕД - 205 повторно вручено припис-попередження мешканцям квартири [ADDRESS] стосовно надання дозвільної документації або знесення прибудови. Також з відповідей вбачається, що під час попереднього обстеження технічного стану квартири [ADDRESS] працівниками структурного підрозділу комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дарницького району м. Києва» ЖЕД -205 було встановлено контрольні маяки та внесено запис до журналу реєстрації. У статті 41 Конституції України визначено, що використання власності не може завдавати шкоди правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію і природні якості землі. Згідно зі статтею 13 Конституції України власність зобов`язує. Власність не повинна використовуватися на шкоду людині і суспільству. Відповідно до частини першої статті 369 ЦК України співвласники майна, що є у спільній сумісній власності, володіють і користуються ним спільно, якщо інше не встановлено домовленістю між ними. У постанові Кабінету Міністрів України від 24 січня 2006 року № 45 «Про внесення змін до постанови Кабінету Міністрів України від 8 жовтня 1992 року № 572» указано, що власники, наймачі (орендарі) приміщень житлових будинків мають право на переобладнання і перепланування житлових і підсобних приміщень, балконів і лоджій за відповідними проектами без обмеження інтересів інших громадян, які проживають у будинку, з дозволу власника будинку (квартири) та органу місцевого самоврядування, виданого в установленому порядку. Згідно з частиною другою статті 386 ЦК України власник, який має підстави передбачати можливість порушення свого права власності іншою особою, може звернутися до суду з вимогою про заборону вчинення нею дій, які можуть порушити його право, або з вимогою про вчинення певних дій для запобігання такому порушенню. Власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном (ст.391 ЦК України). Аналіз зазначених норм свідчить про те, що перепланування приміщення спільної сумісної власності може бути здійснено з дотримання встановленого законом порядку, у тому числі за згодою осіб, які таким приміщенням володіють. Такі висновки відповідають правовій позиції, викладеній у постанові Верховного Суду України від 08 червня 2016 року № 6-530цс16. За ч.2 ст. 382 ЦК України усі власники квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку є співвласниками на праві спільної сумісної власності спільного майна багатоквартирного будинку. Спільним майном багатоквартирного будинку є приміщення загального користування (у тому числі допоміжні), несучі, огороджувальні та несуче-огороджувальні конструкції будинку, механічне, електричне, сантехнічне та інше обладнання всередині або за межами будинку, яке обслуговує більше одного житлового або нежитлового приміщення, а також будівлі і споруди, які призначені для задоволення потреб усіх співвласників багатоквартирного будинку та розташовані на прибудинковій території, а також права на земельну ділянку, на якій розташований багатоквартирний будинок та його прибудинкова територія, у разі державної реєстрації таких прав. Законом України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» від 14 травня 2015 року № 417-VIII (далі за текстом Закон № 417-VIII), а саме п.6 ч.1 ст. 1 визначено, що спільним майном багатоквартирного будинку є приміщення загального користування (у тому числі допоміжні), несучі, огороджувальні та несуче-огороджувальні конструкції будинку, механічне, електричне, сантехнічне та інше обладнання всередині або за межами будинку, яке обслуговує більше одного житлового або нежитлового приміщення, а також будівлі і споруди, які призначені для задоволення потреб співвласників багатоквартирного будинку та розташовані на прибудинковій території, а також права на земельну ділянку, на якій розташовані багатоквартирний будинок і належні до нього будівлі та споруди і його прибудинкова територія. За ч.2 ст. 4 Закону № 417-VIII власники квартир та нежитлових приміщень є співвласниками спільного майна багатоквартирного будинку. Частинами першою та другою статті 5 вищевказаного Закону спільне майно багатоквартирного будинку є спільною сумісною власністю співвласників, спільне майно багатоквартирного будинку не може бути поділено між співвласниками, і такі співвласники не мають права на виділення в натурі частки із спільного майна багатоквартирного будинку. За приписами п.1 ч.1 ст. 6 Закону № 417-VIII співвласники мають право: вільно користуватися спільним майном багатоквартирного будинку з урахуванням умов та обмежень, встановлених законом або рішенням співвласників. До обов`язків співвласників зазначеного вище Закону за п.6 ч.1 ст. 7 віднесено забезпечення додержання вимог житлового і містобудівного законодавства щодо проведення реконструкції, реставрації, поточного і капітального ремонтів, технічного переоснащення приміщень або їх частин, а за ч.2 вказаної статті кожний співвласник несе зобов`язання щодо належного утримання, експлуатації, реконструкції, реставрації, поточного і капітального ремонтів, технічного переоснащення спільного майна багатоквартирного будинку пропорційно до його частки співвласника. Пунктом 1.4 Правил утримання житлових будинків та прибудинкових територій/, затвердженого Наказом державного комітету України з питань житлово-комунального господарства № 76 від 17.05.2005 року встановлені Умови і порядок переобладнання, перебудови, перепланування будинків, жилих і нежилих у жилих будинках приміщень. Зокрема п.1.4.1 визначено, що переобладнання і перепланування жилих будинків, жилих і нежилих у жилих будинках приміщень дозволяється робити після одержання дозволу виконавчого комітету місцевої Ради народних депутатів відповідно до законодавства. До елементів перепланування жилих приміщень за п. 1.4.3 належать: перенесення і розбирання перегородок, перенесення і влаштування дверних прорізів, улаштування і переустаткування тамбурів, прибудова балконів на рівні перших поверхів багатоповерхових будинків. Не допускається за другим абзацем п.1.4.4 перепланування жилих будинків, жилих і нежилих у жилих будинках приміщень, що погіршує умови експлуатації і проживання всіх або окремих громадян у будинку або квартирі. Як вказує позивач у позовній заяві, можливою причиною появи тріщини у його квартирі є самовільна добудова мешканцем квартири [ADDRESS] перегородки в загальному коридорі. Однак, незважаючи на вказане, позивач із відповідними позовними вимогами до власника кв. [ADDRESS] не звертався. Водночас позивачем не підтверджено належними та допустимими доказами наявність у відповідача Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дарницького району м. Києва» обов`язку по виконанню приписів по знесенню прибудови на восьмому поверсі біля квартири [ADDRESS] , тобто відновлення становища, яке існувало до порушення. При цьому суд також не знаходить підстав для зобов`язання відповідача, до статутних обов`язків якого входить забезпечення нагляду за схоронністю та утриманням житлового будинку виконати приписи по знесенню перегородки-добудови на 8-му поверсі біля квартири [ADDRESS] , яка була встановлена власником квартири [ADDRESS] , оскільки такі вимоги суперечать нормам та принципам цивільного законодавства. Так, позивач, як власник квартири [ADDRESS] , у разі порушення своїх прав, не позбавлений права та можливості звернутися з позовом про відновлення становища, яке існувало до порушення до власника квартири [ADDRESS] , яким було споруджено спірну перегородку. За змістом частин першої-третьої статті 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). З огляду на вищевикладене, беручи до уваги всі встановлені судом факти і відповідні їм правовідносин, належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок у їх сукупності, суд приходить до висновку про відмову [PERSON] у задоволенні позову. На підставі викладеного,

Outcome: dismissed