Jurisdiction: civil
Date: 2025-11-17 00:00:00

Акціонерне Товариство Акцент-Банк (надалі Позивач) звернулося до Івано-Франківського міського суду Івано-Франківської області з позовом до [PERSON] (надалі Відповідач) про стягнення заборгованості за кредитним договором №ABH0CT155101716537557627 від 24.05.2024 року в розмірі 82 758,63 грн., яка складається з: -65 627,19 грн.- загальний залишок заборгованості за наданим кредитом (тілом кредиту); -14 344,68грн. загальний залишок заборгованості за процентами; -0,00 грн. загальний залишок заборгованості за комісією; -2 786,76 грн. загальний залишок заборгованості за пенею. Позовні вимоги обґрунтовує тим, що 21.07.2021 року [PERSON] звернулася до АТ «А-Банк» щодо отримання банківських послуг та підписала Анкету-Заяву про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг в АТ «А-Банк». 24.05.2024 року, будучи клієнтом Банку, [PERSON] уклала з банком кредитний договір №ABH0CT155101716537557627, щодо надання кредиту в розмірі 150000.00 грн. строком на 12 місяців\~ зі сплатою процентів у розмірі 75.00 % річних, відповідно до умов якого банк зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. Банк свій обов`язок виконав повністю, надав позичальнику кредит згідно до умов кредитного договору. Відповідач, у свою чергу, не виконала умови кредитного договору щодо повернення суми кредиту та не сплатила відсотків за користування ним. Враховуючи наведене, Позивач зазначає, що станом на 30.04.2025 року заборгованість Відповідача за даним кредитним Договором складає 82 758.63 грн., яка складається з: 65627.19 грн. - загальний залишок заборгованості за наданим кредитом (тілом кредиту); 14344.68 грн. - загальний залишок заборгованості за процентами, 0.00 грн. - загальний залишок заборгованості за комісією, 2786.76 грн. - загальний залишок заборгованості за пенею. Відповідачем [PERSON] подано відзив на позов, у якому зазначено, що позовні вимоги на даний час є безпідставними, оскільки умови договорів приєднання розробляються банком і повинні бути зрозумілі усім споживачам і доведені до їх відома, у зв`язку із чим банк має підтвердити, що на час укладення\~ відповідного договору діяли саме ці умови, а не інші, крім того умови і правила надання банківських послуг АТ «АКЦЕНТ-БАНК», з огляду на їх мінливий характер, не можна вважати складовою кредитного договору, якщо вони не підписані позичальником, а також, якщо ці умови прямо не передбачені в анкеті-заяві позичальника, яка безпосередньо підписана позичальником. Відповідач зазначає, що не підписувала жодного документу, який би обумовлював порядок та умови кредиту, у зв`язку із чим вважає, що сторони не обумовили у письмовому вигляді предмет договору, строк користування та повернення коштів. Крім того Відповідач, зазначає, що строк повернення коштів у анкеті-заяві не зазначений, доказів надсилання Відповідачу вимоги про повернення коштів банком, суду не надано, відтак відсутні докази порушення права Позивача, а тому заявлений позов є передчасним, у зв`язку із чим просить відмовити у задоволенні позову. Представником АТ «А-БАНК» подано відповідь на відзив, у якому зазначено, що Відповідач в Анкеті-Заяві про приєднання до Умов і Правил надання банківських послуг від 21.07.2021 р. в А-Банку підтвердив під розпис факт ознайомлення з Умовами і Правилами надання банківських послуг, приєдналася до них та зобов`язалася в подальшому регулярно знайомитись зі змінами до Умов та Правил, викладеними на сайті Банку. Крім того Анкета заява підписана Відповідачем на сенсорному екрані свого пристрою (смартфону). Додатково зазначає, що Відповідач в подальшому, перебуваючи клієнтом Банку, скористалася додатковою послугою Банку - Швидка готівка. Даний договір не є встановленням кредитного ліміту на кредитну картку. Відповідно до умов даної послуги, Відповідач за допомогою сервісу А24 уклала в електронній формі з Банком додатковий кредитний договір № ABH0CT155101716537557627 від 24 травня 2024 року на суму в розмірі 150 000, 00 грн. строком на 12 місяців зі сплатою процентів у розмірі 75% на рік. Договір (Заява) про надання послуги Швидка готівка № ABH0CT155101716537557627 від 24.05.2024 року (підписана Відповідачем електронним підписом. Крім того представник Позивача зазначає, що\~ між сторонами було укладено кредитний договір і в даному випадку застосовуються умови кредитного договору, перед отриманням кредиту відповідач була ознайомлена з Паспортом споживчого кредиту, в п. 6 (Додаткові умови) якого було зазначено наступне «В разі наявності заборгованості у Клієнта із сплати Щомісячного мінімального платежу понад 90 днів, Банк має право достроково розірвати Кредитний договір та здійснити дії, направлені на погашення залишку Заборгованості, що виникла при користуванні Клієнтом Послугою "Швидка готівка".». Варто зазначити, що умовами кредитного договору не передбачено обов`язкове повідомлення про вимогу дострокового погашення кредиту, оскільки в даному випадку Банк з даною вимогою звернувся до суду, а Відповідач знала, що вона порушила вимоги кредитного договору оскільки мала графік погашення кредиту, у зв`язку із чим представник Позивача просила позовні вимоги задовольнити, розгляд справи просила проводити без участі представника АТ «А-Банк». Відповідач [PERSON] правом на подання заперечень щодо наведених позивачем у відповіді на відзив пояснень не скористалася, в подальші судові засідання Відповідач не з`являлася, про місце і час розгляду справи повідомлялась належним чином. Відповідно до ч.2 ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України (надалі «ЦПК України») у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Проаналізувавши викладені в позовній заяві пояснення Позивача, заперечення Відповідача, дослідивши матеріали справи, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів, Судом встановлено наступне. Відповідно до частини 1 статті 1054 Цивільного кодексу України (надалі «ЦК України») за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. На підставі Анкети-Заяви про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг у АТ «Акцент-Банк» від 21.07.2021 року [PERSON] стала клієнтом АТ «Акцент Банк». В Анкеті-Заяви про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг у АТ «Акцент-Банк» від 21.07.2021 року зазначено, що [PERSON] просить вважати наведений зразок її цифрового підпису або його аналог обов`язковим при здійсненні операцій за всіма рахунками, які відкриті або будуть відкриті в Банку. Відповідач визнає, що електронний підпис є аналогом власноручного підпису та його накладення має рівнозначні юридичні наслідки із власноручним підписом на документах на паперових носіях. Відповідач підтверджує, що всі наступні правочини (у тому числі підписання договорів, угод, листів, повідомлень) можуть вчинятися нею та/або Банком з використанням електронного підпису. Засвідчує генерацію ключової пари з особистим ключем та відповідним йому відкритим ключем: 02eba3b2b39eb3987bcf3b64135e0109e66e955a0124a15d6dfac387cfdf6e7bf6, що буде використовуватись для накладання удосконаленого електронного підпису у мобільному додатку ABank24 з метою засвідчення її дій згідно з Умовами та правилами надання банківських послуг. 24.05.2024 року між Відповідачем [PERSON] та АТ «А-Банк» укладено заяву про надання послуг «Швидка готівка» №ABH0CT155101716537557627. Відповідно до умов вказаного кредитного договору та паспорта споживчого кредиту «Швидка готівка» позивачем надано відповідачу кредит у розмірі 150 000 грн. строком на 12 місяців, тобто по 23.05.2025 року,, процентна ставка фіксована, 75.00% на рік, проценти за користування кредитом сплачуються у складі щомісячного платежу, розмір щомісячного платежу становить 18 252,51 грн., номер платіжної картки, що є доступом до поточного рахунку, на який зараховано суму кредиту 5375235211424096. Відповідно до п.13 кредитного договору, у випадку порушення Клієнтом зобов`язань із погашення заборгованості Клієнт сплачує Банку пеню у розмірі 0, 07% (не менше 1 грн.) від суми простроченої заборгованості по кредиту за кожен день прострочки, при цьому пеня за невиконання зобов`язання щодо повернення кредиту та процентів за ним не може перевищувати подвійної облікової ставки Національного банку України, що діяла у період, за який сплачується пеня, та не може бути більшою за 15 (п`ятнадцять) відсотків суми простроченого платежу (а. с. 11-12). Кредитний договір №ABH0CT155101716537557627 від 24.05.2024 року та паспорт споживчого кредиту «Швидка готівка» підписано [PERSON] 24.05.2024 року за допомогою накладання нею електронного підпису перевіряється за допомогою відкритого ключа 02eba3b2b39eb3987bcf3b64135e0109e66e955a 0124a15d6dfac387cfdf6e7bf6 (а.с. 11-12). Відповідно до меморіального ордеру № TR.36964486.36889.65455 від 24.05.2024 року позивач свої зобов`язання за вказаним кредитним договором виконав належним чином, перерахувавши 24.05.2024\~ року на вказану платіжну картку відповідача грошові кошти в сумі 150 000 грн. (а. с. 15). Станом на 30.04.2025 року заборгованість Відповідача за кредитним договором № №ABH0CT155101716537557627 від 24.05.2024 року в розмірі 82 758,63 грн., яка складається з: -65 627,19 грн.- загальний залишок заборгованості за наданим кредитом (тілом кредиту); -14 344,68грн. загальний залишок заборгованості за процентами; -0,00 грн. загальний залишок заборгованості за комісією; -2 786,76 грн. загальний залишок заборгованості за пенею. Відповідач підтвердила свою згоду на те, що підписана нею Анкета-Заява про приєднання до Умов та Правил надання Банківських послуг у А-Банку разом з Умовами та правилами складає між нею та Банком кредитний договір, що підтверджується підписом у заяві.. Також варто зазначити, що всі основні умови кредитування доведені відповідачеві, що свідчить її підпис в паспорті споживчого кредиту\~ та кредитному договорі №ABH0CT155101716537557627 від 24.05.2024 року. На даний час Відповідач продовжує ухилятись від виконання своїх зобов`язань і не погашає заборгованість за кредитним договором. Відповідач не надала своєчасно банку грошові кошти для погашення заборгованості за кредитом, відсотками, а також іншими витратами відповідно до умов договору, що має відображення у розрахунку заборгованості за договором. Як підтверджується матеріалами справи, Банк в повному обсязі виконав зобов`язання, надавши Відповідачу кредитні кошти на картковий рахунок, що підтверджується меморіальним ордером № TR.36964486.36889.65455 від 24.05.2024 року (а. с. 15). Відповідно до ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Згідно ч. 1 ст. 527 ЦК України боржник зобов`язаний виконати свій обов`язок, а кредитор прийняти виконання особисто, якщо інше не встановлено договором або законом. Статтею 530 ЦК України визначено, що якщо у зобов`язанні встановлено строк його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк. Відповідно до ч. 1 ст. 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитор) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити відсотки. За змістом статей 626, 628 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Статтею 6 цього Кодексу передбачено, що сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості (частина перша статті 627 ЦК України). Частиною першою статті 638 ЦК України встановлено, що істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Якщо сторони домовилися укласти договір у певній формі, він вважається укладеним з моменту надання йому цієї форми, навіть якщо законом ця форма для даного виду договорів не вимагалася (частина друга статті 639 ЦК України). Нормою статті 639 ЦК України передбачено, якщо сторони домовилися укласти договір за допомогою інформаційно-телекомунікаційних систем, він вважається укладеним у письмовій формі. Відповідно до частин 1, 2, 4 статті 6 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг» для ідентифікації автора електронного документа може використовуватися електронний підпис. Накладанням електронного підпису завершується створення електронного документа. Використання інших видів електронних підписів в електронному документообігу здійснюється суб`єктами електронного документообігу на договірних засадах. Пунктами 5 - 7 статті 3 Закону України «Про електронну комерцію» передбачено, що електронний договір - домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав і обов`язків та оформлена в електронній формі. Електронний підпис одноразовим ідентифікатором дані в електронній формі у вигляді алфавітно-цифрової послідовності, що додаються до інших електронних даних особою, яка прийняла пропозицію (оферту) укласти електронний договір, та надсилаються іншій стороні цього договору. Електронний правочин дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків, здійснена з використанням інформаційно-телекомунікаційних систем. Стаття 11 Закону України «Про електронну комерцію» передбачає порядок укладення електронного договору. Так, пропозиція укласти електронний договір (оферта) має містити істотні умови, передбачені законодавством для відповідного договору, і виражати намір особи, яка її зробила, вважати себе зобов`язаною у разі її прийняття. Електронний договір укладається шляхом пропозиції його укласти (оферти) однією стороною та її прийняття (акцепту) другою стороною. Електронний договір вважається укладеним з моменту одержання особою, яка направила пропозицію укласти такий договір, відповіді про прийняття цієї пропозиції в порядку, визначеному частиною шостою цієї статті. Пропозиція укласти електронний договір (оферта) може бути зроблена шляхом надсилання комерційного електронного повідомлення, розміщення пропозиції (оферти) у мережі «Інтернет» або інших інформаційно-телекомунікаційних системах. Пропозиція укласти електронний договір (оферта) може включати умови, що містяться в іншому електронному документі шляхом перенаправлення (відсилання) до нього. Особі, якій адресована пропозиція укласти електронний договір (оферта), має надаватися безперешкодний доступ до електронних документів, що включають умови договору шляхом перенаправлення (відсилання) до них. Включення до електронного договору умов, що містяться в іншому електронному документі шляхом перенаправлення (відсилання) до такого документа, якщо сторони електронного договору мали змогу ознайомитися з ним, не може бути підставою для визнання правочину нікчемним. Відповідь особи, якій адресована пропозиція укласти електронний договір, про її прийняття (акцепт) може бути надана шляхом: надсилання електронного повідомлення особі, яка зробила пропозицію укласти електронний договір, підписаного в порядку, передбаченому статтею 12 цього Закону; заповнення формуляра заяви (форми) про прийняття такої пропозиції в електронній формі, що підписується в порядку, передбаченому статтею 12 цього Закону; вчинення дій, що вважаються прийняттям пропозиції укласти електронний договір, якщо зміст таких дій чітко роз`яснено в інформаційній системі, в якій розміщено таку пропозицію, і ці роз`яснення логічно пов`язані з нею. Електронний договір укладається і виконується в порядку, передбаченому Цивільним та Господарським кодексами України, а також іншими актами законодавства. Пропозиція укласти електронний договір (оферта) або електронний договір повинні містити інформацію щодо можливості отримання стороною такої пропозиції або договору у формі, що унеможливлює зміну змісту. У разі якщо укладення електронного договору відбувається в інформаційно- телекомунікаційній системі суб`єкта електронної комерції для прийняття пропозиції укласти такий договір особа має ідентифікуватися в такій системі та надати відповідь про прийняття пропозиції (акцепт) у порядку, визначеному частиною шостою цієї статті. Такий документ оформляється у довільній формі та має містити істотні умови, передбачені законодавством для відповідного договору. Інформаційна система суб`єкта електронної комерції, який пропонує укласти електронний договір, має передбачати технічну можливість особи, якій адресована така пропозиція, змінювати зміст наданої інформації до моменту прийняття пропозиції. Електронний договір, укладений шляхом обміну електронними повідомленнями, підписаний у порядку, визначеному статтею 12 цього Закону вважається таким, що за правовими наслідками прирівнюється до договору, укладеного у письмовій формі. Кожний примірник електронного документа з накладеним на нього підписом, визначеним статтею 12 цього Закону, є оригіналом такого документа. Електронні документи (повідомлення), пов`язані з електронним правочином, можуть бути подані як докази сторонами та іншими особами, які беруть участь у судовому розгляді справи. Докази, подані в електронній формі та/або у формі паперових копій електронних повідомлень, вважаються письмовими доказами згідно із статтею 64 Цивільного процесуального кодексу України, статтею 36 Господарського процесуального кодексу України та статтею 79 Кодексу адміністративного судочинства України. За змістом статті 12 цього Закону якщо відповідно до акту цивільного законодавства або за домовленістю сторін електронний правочин має бути підписаний сторонами, моментом його підписання є використання: електронного підпису або електронного цифрового підпису відповідно до Закону України «Про електронний цифровий підпис», за умови використання засобу електронного цифрового підпису усіма сторонами електронного правочину; електронного підпису одноразовим ідентифікатором, визначеним цим Законом; аналога власноручного підпису (факсимільного відтворення підпису за допомогою засобів механічного або іншого копіювання, іншого аналога власноручного підпису) за письмовою згодою сторін, у якій мають міститися зразки відповідних аналогів власноручних підписів. З кредитного договору №ABH0CT155101716537557627 від 24.05.2024, укладеного між АТ «А-Банк» та [PERSON] вбачається, що у відповідності до вимог частини 1 статті 638 ЦК України між сторонами досягнуто згоди щодо всіх істотних умов договору, який оформлено в електронній формі з використанням електронного підпису, і такі дії сторін відповідають приписам чинного законодавства. Оскільки договір №ABH0CT155101716537557627 від 24.05.2024 укладено в мобільному додатку ABank чи в інших каналах дистанційного обслуговування та [PERSON] підписала його електронним підписом, тому без накладання електронного підпису такий договір не був би укладений. Зазначене відповідає висновкам, що викладені Верховним Судом у постановах від 07 жовтня 2020 року у справі № 132/1006/19 (провадження № 61-1602св20), 28 квітня 2021 року у справі № 234/7160/20 (провадження № 61-2903св21), 01 листопада 2021 року у справі № 234/8084/20 (провадження № 61-2303св21), 14 червня 2022 року у справі № 757/40395/20 (провадження № 61-16059св21), 08 серпня 2022 року у справі № 234/7298/20 (провадження № 61-2902св21). Відповідно до Закону України «Про електронну комерцію» такі правочини вважаються такими, що за правовими наслідками прирівнюються до договору, укладеного у письмовій формі. Позивачем надано належні та допустимі докази укладення кредитного договору №ABH0CT155101716537557627 від 24.05.2024 року та отримання [PERSON] коштів у сумі 150 000,00 грн. (а.с.15). Щодо позиції відповідача, яка заперечує підписання нею вищевказаних документів, укладення між ним позивачем вказаного кредитного договору та отримання грошових коштів у сумі 150 000 грн. на виконання умов цього договору, слід взяти до уваги, що заяву про надання послуги «Швидка готівка» та інші вищезазначені документи підписано електронним цифровим підписом відповідача, у зв`язку із чим доводи Відповідача є безпідставними. Крім того в Анкеті-Заяви про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг у АТ «Акцент-Банк» від 21.07.2021 року зазначено, що [PERSON] просить вважати наведений зразок її цифрового підпису або його аналог обов`язковим при здійсненні операцій за всіма рахунками, які відкриті або будуть відкриті в Банку. Відповідач визнає, що електронний підпис є аналогом власноручного підпису та його накладення має рівнозначні юридичні наслідки із власноручним підписом на документах на паперових носіях. Відповідач підтверджує, що всі наступні правочини (у тому числі підписання договорів, угод, листів, повідомлень) можуть вчинятися нею та/або Банком з використанням електронного підпису. Засвідчує генерацію ключової пари з особистим ключем та відповідним йому відкритим ключем: 02eba3b2b39eb3987bcf3b64135e0109e66e955a0124a15d6dfac387cfdf6e7bf6, що буде використовуватись для накладання удосконаленого електронного підпису у мобільному додатку ABank24 з метою засвідчення її дій згідно з Умовами та правилами надання банківських послуг. Кредитний договір №ABH0CT155101716537557627 від 24.05.2024 року та паспорт споживчого кредиту «Швидка готівка» підписано [PERSON] 24.05.2024 року за допомогою накладання нею електронного підпису перевіряється за допомогою відкритого ключа 02eba3b2b39eb3987bcf3b64135e0109e66e955a 0124a15d6dfac387cfdf6e7bf6 (а.с. 11-12), у зв`язку із чим доводи Відповідача про те, що сторони не обумовили у письмовому вигляді предмет договору, строк користування та повернення коштів є безпідставними. Отже, як встановлено Судом, позикодавець, перерахувавши Відповідачу грошові кошти, виконав умови кредитного договору №ABH0CT155101716537557627 від 24.05.2024 року, натомість [PERSON] свої зобов`язання з повернення коштів за договором належним чином не виконала, що підтверджується наявним в матеріалах справи Розрахунком заборгованості за договором №ABH0CT155101716537557627 від 24.05.2024 року станом на 30.04.2025 року (а.с.14 зворот). Докази, які б спростовували вищевикладене, в матеріалах справи відсутні. Відповідно до частини 1, 2 статті 614 ЦК України особа, яка порушила зобов`язання, несе відповідальність за наявності її вини (умислу або необережності), якщо інше не встановлено договором або законом. Особа є невинуватою, якщо вона доведе, що вжила всіх залежних від неї заходів щодо належного виконання зобов`язання. Відсутність своєї вини доводить особа, яка порушила зобов`язання. Відповідачем в даній справі не було надано доказів на підтвердження відсутності своєї вини у неналежному виконанні умов зобов`язання, визначеного договором №ABH0CT155101716537557627 від 24.05.2024 року. Велика Палата Верховного Суду у постанові від 28 березня 2018 року у справі №444/9519/12 висловила думку про те, що право кредитодавця нараховувати передбачені договором проценти за кредитом, а також пеню, застосовувати штрафні санкції, припиняється після спливу визначеного договором строку кредитування чи у разі пред`явлення до позичальника вимоги згідно з ч.2 ст. 1050 ЦК України. Як встановлено Судом, за кредитним договором№ABH0CT155101716537557627 від 24.05.2024 року кредит надавався на 12 місяців. Умови цього договору щодо строків кредитування не суперечать вимогам статті 6 ЦК України, оскільки сторони є вільними при укладенні договору. З досліджених судом матеріалів справи вбачається, що заборгованість за процентами за користування кредитними коштами за кредитним договором№ABH0CT155101716537557627 від 24.05.2024 року нараховувалася в межах строку кредитування за даним договором (по 30.04.2025 року). У постанові об`єднаної палати КГС ВС від 02.10.2020 № 911/19/19 Верховний Суд зазначив, що суд має з`ясувати обставини, пов`язані з правильністю здійснення позивачем розрахунку, та здійснити оцінку доказів, на яких цей розрахунок ґрунтується; у разі якщо відповідний розрахунок позивачем здійснено неправильно, то суд, з урахуванням конкретних обставин справи, самостійно визначає суми нарахувань, які підлягають стягненню, не виходячи при цьому за межі визначеного позивачем періоду часу, протягом якого, на думку позивача, мало місце невиконання такого зобов`язання та максимального розміру стягуваних сум нарахувань. Відповідно до частини першої статті 1048 ЦК України позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України. У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики. Частинами 1-3 ст. 1056-1 ЦК України передбачено, що процентна ставка за кредитом може бути фіксованою або змінюваною. Тип процентної ставки визначається кредитним договором. Розмір процентів, тип процентної ставки (фіксована або змінювана) та порядок їх сплати за кредитним договором визначаються в договорі залежно від кредитного ризику, наданого забезпечення, попиту і пропозицій, які склалися на кредитному ринку, строку користування кредитом, розміру облікової ставки та інших факторів на дату укладення договору. Фіксована процентна ставка є незмінною протягом усього строку кредитного договору. Встановлений договором розмір фіксованої процентної ставки не може бути збільшено кредитодавцем в односторонньому порядку. Умова договору щодо права кредитодавця змінювати розмір фіксованої процентної ставки в односторонньому порядку є нікчемною. Згідно з частиною першою статті 631 ЦК України строком договору є час, протягом якого сторони можуть здійснити свої права і виконати свої обов`язки відповідно до договору. Аналіз указаних норм права свідчить про те, що при укладенні договору сторони можуть визначити строк його дії, тобто час, протягом якого вони мають здійснити свої права та виконати свої обов`язки відповідно до цього договору. Щодо кредитного договору, то сторони вправі встановити строк кредитування, протягом якого боржник зобов`язаний виконати свій обов`язок за договором із повернення кредиту та сплати процентів. У свою чергу, впродовж цього строку кредитодавець вправі реалізувати своє право на проценти за користування кредитними коштами. При цьому право кредитора нараховувати передбачені договором проценти за користування кредитом і комісії припиняється після спливу визначеного цим договором строку кредитування чи у разі пред`явлення до позичальника вимоги згідно з частиною другою статті 1050 ЦК України. Саме таку правову позицію висловила Велика Палата Верховного Суду у постановах від 28.03.2018 року (справа №444/9519/12) та від 31.10.2018 року (№202/4494/16-ц), яка в силу частини четвертої статті 263ЦПК України має бути врахована судами при виборі і застосуванні норм права. Велика Палата Верховного Суду у постанові від 05.04.2023 року (справа №910/4518/16) не знайшла підстав для відступу від цього правового висновку. Одночасно Велика Палата Верховного Суду зазначила, що припис абзацу другого частини першої статті 1048ЦК України про щомісячну виплату процентів до дня повернення позики у разі відсутності іншої домовленості сторін може бути застосований лише у межах погодженого сторонами строку кредитування. Право кредитодавця нараховувати передбачені договором проценти за кредитом припиняється після спливу визначеного договором строку кредитування чи у разі пред`явлення до позичальника вимоги згідно із частиною другою статті 1050 ЦК України. У цій же постанові Велика Палата Верховного Суду, уточняючи свій правовий висновок, який викладений у постанові від 18.01.2022 року (справа 910/17048/17), щодо нарахування процентів до дня фактичного повернення кредиту відповідно до умов кредитного договору, незалежно від закінчення строку дії кредитних договорів, вказала на те, що можливість нарахування процентів поза межами строку кредитування чи після пред`явлення вимоги про дострокове погашення кредиту та розмір таких процентів залежать від підстави їх нарахування згідно з частиною другою статті 625 ЦК України. У подібних спорах судам необхідно здійснити тлумачення умов відповідних договорів та дійти висновку, чи мали на увазі сторони встановити нарахування процентів як міри відповідальності у певному розмірі за період після закінчення строку кредитування або після пред`явлення вимоги про дострокове погашення кредиту, чи у відповідному розділі договору передбачили тільки проценти за правомірну поведінку позичальника (за «користування кредитом»). У разі сумніву слід застосовувати принцип contra proferentem (лат. verba chartarum fortius accipiuntur contra proferentem, тобто слова договору тлумачаться проти того, хто їх написав). Відповідно до частини 5 статті 12 Закону України «Про споживче кредитування» умови договору про споживчий кредит, які обмежують права споживача порівняно з правами, встановленими цим Законом, є нікчемними. Договір про споживчий кредит, укладений з порушенням вимог частини першої цієї статті, є нікчемним. Законом України «Про внесення змін до деяких законів України щодо удосконалення державного регулювання ринків фінансових послуг» від 22 листопада 2023 року, що набрав чинності 24 грудня 2023 року, доповнено статтю 8 Закону України «Про споживче кредитування» пунктом 5, яким встановлено, що максимальний розмір денної процентної ставки, розрахованої відповідно до частини четвертої цієї статті, не може перевищувати 1 %. Пунктом 17 Прикінцевих та Перехідних положень Закону України «Про споживче кредитування» передбачено, що тимчасово, протягом 240 днів з дня набрання чинності Законом України «Про внесення змін до деяких законів України щодо удосконалення державного регулювання ринків фінансових послуг», установити, що максимальний розмір денної процентної ставки не може перевищувати: протягом перших 120 днів - 2,5 %; протягом наступних 120 днів - 1,5 %. Перехідні положення законопроекту застосовуються, у разі якщо потрібно врегулювати відносини, пов`язані з переходом від існуючого правового регулювання до бажаного, того, яке має запроваджуватися з прийняттям нового закону. При цьому перехідні положення повинні узгоджуватися з приписами прикінцевих положень, що стосуються особливостей набрання чинності законом чи окремими його нормами. Норми тимчасового та локального характеру, якщо вони присутні в законі, також включаються до перехідних положень законопроекту. Частиною 2 розділу 2 Прикінцевих та перехідних положень Закону України «Про внесення змін до деяких законів України щодо удосконалення державного регулювання ринків фінансових послуг» встановлено, що дія пункту 5 розділу І цього Закону (яким, зокрема, доповнено пунктом 17 розділ IV "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України «Про споживче кредитування») поширюється на договори про споживчий кредит, укладені до набрання чинності цим Законом, якщо строк дії таких договорів продовжено після набрання чинності цим Законом. Кредитний договір №ABH0CT155101716537557627 від 24.05.2024 року укладено після набрання чинності пунктом 17 розділ IV "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України «Про споживче кредитування», а тому положення вказаної норми застосовується до даного кредитного договору. Відповідно до умов вказаного кредитного договору та паспорта споживчого кредиту «Швидка готівка» сума кредиту150 000 грн. строк кредитування 12 місяців, процентна ставка фіксована, 75.00% річних, таким чином нарахування процентів у розмірі 75.00% річних не суперечать ч.5 ст.8 Закону України Про споживче кредитування. [PERSON] здійснювала часткове погашення кредиту, що підтверджується\~ випискою по картці (а.с.85 -93), однак належним чином не виконала зобов`язання за кредитним договором, внаслідок чого станом на 30.04.2025 року винила заборгованість в розмірі 82 758,63 грн., яка складається з: -65 627,19 грн.- загальний залишок заборгованості за наданим кредитом (тілом кредиту); -14 344,68грн. загальний залишок заборгованості за процентами; -0,00 грн. загальний залишок заборгованості за комісією; -2 786,76 грн. загальний залишок заборгованості за пенею; що підтверджується розрахунком заборгованості та випискою по рахунку відповідача станом на 30.04.2025. Таким чином, встановивши, що [PERSON] не виконує належним чином зобов`язання з повернення кредиту та сплати процентів, суд дійшов висновку про стягнення з відповідача на користь АТ «Акцент-Банк» заборгованості за наданим кредитом (тілом кредиту) в сумі 65 627,19 грн, та заборгованості за процентами в сумі 14 344,68 грн. Належних та допустимих доказів, які б свідчили про відсутність заборгованості Відповідача за укладеним договором або ж спростовували доводи Позивача в обґрунтування ним позовних вимог, Відповідачем суду не подано. Щодо стягнення пені. Представником Позивача у позовній заяві зазначено, що на договори споживчого кредиту, які будуть укладатися після спливу тридцятого дня включно з дня набрання чинності Законом № 3498-IX (набрав чинності 24.12.2023+30 днів = 23.01.2024) вимога п. 6 Розд. IV «Прикінцеві та перехідні положення» Закону не поширюється, та нарахування пені не забороняється. Суд звертає увагу, що відповідно до пункту 18 Прикінцевих та Перехідних положень Цивільного кодексу України у період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування у разі прострочення позичальником виконання грошового зобов`язання за договором, відповідно до якого позичальнику було надано кредит (позику) банком або іншим кредитодавцем (позикодавцем), позичальник звільняється від відповідальності, визначеної статтею 625 цього Кодексу, а також від обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за таке прострочення. Установити, що неустойка (штраф, пеня) та інші платежі, сплата яких передбачена відповідними договорами, нараховані включно з 24 лютого 2022 року за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) за такими договорами, підлягають списанню кредитодавцем (позикодавцем). Станом на час розгляду справи в Україні продовжує діяти введений 24.02.2022 року воєнний стан, вказана обставина є загальновідомою. Позивачем нараховано суму пені за період з 24.05.2024 року по 30.04.2025 року, тобто на період дії воєнного стану. Відтак, враховуючи положення пункту 18 Прикінцевих та Перехідних положень Цивільного кодексу України Суд не вбачає підстав для стягнення з Відповідача на користь Позивача суми пені в розмірі 2 786,76 грн., а тому в цій частині позовних вимог слід відмовити. З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що позовні вимоги є обґрунтованими частково та підлягають до часткового задоволення. Відповідно до ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ч.1. ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Тому з Відповідача слід стягнути на користь Позивача понесені судові витрати у розмірі 2 340,82 грн. (79 971,87 х 2422,40/82 758,63). На підставі викладеного, відповідно до ст.ст. 524, 526, 527 ч.1, 530, 546 ч.1, 611, 612, 1054 ч. 2, 16, 20 Цивільного Кодексу України, ст.ст.12, 13, 141, 259, 263-265, 268, 280-282,288-289 ЦПК України, суд, -

Outcome: partial