Jurisdiction: civil
Date: 2025-11-18 00:00:00

Позивач [PERSON] звернувся до Дарницького районного суду міста Києва з позовом, в якому просить зменшити розмір аліментів, які стягуються з нього на користь [PERSON] на підставі рішення Дарницького районного суду міста Києва від 04 грудня 2018 року по справі № 753/4753/18, з 1/4 частини до 1/6 частини та стягувати з нього - [PERSON] , на користь [PERSON] аліменти на утримання неповнолітнього сина [PERSON] , [INFO] , у розмірі 1/6 частини з усіх видів заробітку (доходу) щомісячно, але не менше 50 % прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, до досягнення дитиною повноліття. Позов обґрунтовує тим, що рішенням Дарницького районного суду міста Києва від 04 грудня 2018 року по справі № 753/4753/18, змінено розмір аліментів, які стягуються з [PERSON] на користь [PERSON] на сина [PERSON] , [INFO] , за рішенням Апеляційного суду міста Києва від 06 червня 2016 року, залишеним без змін постановою Київського апеляційного суду від 27 травня 2019 року, - з 1 000,00 грн на частину від заробітку (доходу), щомісячно, але не менше, ніж 50 % прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з набранням рішення законної сили і до досягнення дитиною повноліття. Крім того, додатковим рішенням Дарницького районного суду міста Києва від 23 липня 2020 року (справа № 753/4753/18), визначено граничний розмір аліментів відповідно до частини п`ятої статті 183 СК України, а саме - не більше 10 (десяти) прожиткових мінімумів на дитину відповідного віку. На час ухвалення зазначеного рішення суду про стягнення аліментів, позивач мав одну дитину - сина [PERSON] , однак 21 квітня 2018 року [PERSON] уклав шлюб з [PERSON] , в шлюбі з якою в них народилось двоє дітей - син [PERSON] , [INFO] , та син [PERSON] , [INFO] . Станом на день звернення до суду з позовом позивач [PERSON] є батьком трьох малолітніх дітей, і його сімейний стан значно змінився, що впливає також на матеріальний стан позивача, на утриманні якого перебуває дружина та ще двоє дітей. [PERSON] проходить війському службу в лавах Національної гвардії України, а тому обмежений в можливості отримувати додатковий дохід. Отже, з огляду на зміну сімейного стану, позивач не може сплачувати аліменти на сина [PERSON] в розмірі, встановленому рішенням Дарницького районного суду міста Києва від 04 грудня 2018 року по справі № 753/4753/18. На підставі викладеного позов просив задовольнити. Ухвалою Дарницького районного суду міста Києва від 14 липня 2025 року справу передано на розгляд до Дніпровського районного суду міста Києва за підсудністю. Ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 21 серпня 2025 року задоволено заявлений суддею Марфіною Н.В. самовідвід, справу передано для повторного автоматизованого розподілу для визначення іншого складу суду. В порядку повторного автоматизованого розподілу справ між суддями заяву передано на розгляд судді Хромовій О.О. Ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 02 вересня 2025 року відкрито провадження у даній справі, постановлено розгляд справи проводити у порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін. Сторонам роз`яснено їх процесуальні права подати заяви по суті справи та встановлено відповідні строки. Позивач в судове засідання не з`явився, 19 листопада 2025 року [PERSON] подав до суду заяву про розгляд справи без його участі, позовні вимоги підтримує в повному обсязі та просить позов задовольнити, щодо ухвалення заочного рішення по справі не заперечує. Відповідач в судове засідання 14 жовтня 2025 року та 19 листопада 2025 року не з`явилась. Конверт з ухвалою про відкриття провадження у справі та копією позовної заяви з додатками, що двічі направлявся за зареєстрованим місцем проживання відповідача повернувся до суду неврученим, з відміткою «Укрпошти» про причини повернення/досилання - «Адресат відсутній за вказаною адресою», «За закінченням терміну зберігання». У встановлений судом строк відповідач [PERSON] відзив на позов не подала. Верховний Суд у постанові від 18 березня 2021 року у справі № 911/3142/19 сформував правовий висновок про те, що направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, а, у даному випадку, суду (близька за змістом правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 квітня 2018 року у справі № 800/547/17 (П/9901/87/18) (провадження № 11-268заі18), постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 27 листопада 2019 року у справі № 913/879/17, від 21 травня 2020 року у справі № 10/249-10/19, від 15 червня 2020 року у справі № 24/260-23/52-б). Строки для подання відзиву та відповіді на відзив закінчились, а тому відповідно до частини восьмої статті 178 ЦПК України та частини п`ятої статті 279 ЦПК України суд розглядає справу в порядку спрощеного провадження за наявними у справі матеріалами. Відповідно до положень частини першої статті 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Враховуючи те, що розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи,

Outcome: approved