Jurisdiction: civil
Date: 2025-11-16 00:00:00

05 березня 2025 року позивач [PERSON] звернувся до суду з позовом, в якому просить визначити йому додатковий строк для подачі заяви до Приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Балух Н.В. про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , строком в три місяця з час набрання рішенням суду законної сили. В обґрунтування позовних вимог зазначив, що він перебував у зареєстрованому шлюбі з [PERSON] , [INFO] , з 09 червня 2001 року. Під час перебування у шлюбі ним та [PERSON] був придбаний легковий автомобіль AUDI A6, 2004 року випуску, номер кузова [NUMBER] . [INFO] [PERSON] померла. Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина, до складу якої входить автомобіль AUDI А6, 2004 року випуску, номер кузова [NUMBER] . За заявою відповідача, [PERSON] , сина [PERSON] , приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Балух Наталією Вікторівною була заведена спадкова справа (номер у спадковому реєстрі 71796772). Він, як спадкоємець за законом першої черги після смерті дружини, [PERSON] , 29.01.2025 року звернувся до Приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Балух Н.В. із проханням прийняти від нього заяву про прийняття спадщини, що залишилася після смерті дружини, [PERSON] . Листом від 24.02.2025 року за № 3/01-16, приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Балух Н. В. йому було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину на спадкове майно після смерті [PERSON] та запропоновано звернутися до суду з питання встановлення додаткового строку для прийняття спадщини. Починаючи з моменту вторгнення, збройні сили російської федерації вели активні бойові дії на території Харківської області та майже кожного дня здійснювали постійні обстріли. У зв?язку з цим, слід повідомити, що у встановлений законом шестимісячний строк він не звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, оскільки був змушений виїхати з міста Харкова через активні бойові дії в місті та необхідність евакуації через об?єктивну, дійсну та реальну загрозу для свого життя та здоров?я через бойові дії, спричинені збройною агресією російської федерації. Так, згідно п. 2.9 Переліку територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих Російською Федерацією, затвердженого Наказом Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України від 22 грудня 2022 року № 309, Харківська міська територіальна громада відноситься до територій активних бойових дій. Датою початку бойових дій визначено 24.02.2022 року. А датою завершення бойових дій - 15.09.2022 року. Також, Харківська міська територіальна громада, згідно п. 1.8 даного Переліку територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих Російською Федерацією, з 15.09.2022 року відноситься до територій можливих бойових дій. У зв?язку з викладеним, в квітні 2022 року він покинув місто Харків та набув статусу внутрішньо-переміщеної особи. Згідно з довідкою № 6304-7000638150 від 14.04.2022 року, він був взятий на облік як ВПО за фактичною адресою проживання/перебування: [ADDRESS] . Також зазначає, що з моменту запровадження воєнного стану в Україні, під час активних бойових дій, державні органи, зокрема нотаріуси, у місті Харкові не здійснювали свою діяльність. А з огляду на активні бойові дії, що тривали в місті до 15.09.2022 року, він з об?єктивних причин не мав можливості звернутися до нотаріуса із заявою у встановлений законом шестимісячний строк, який відраховується з моменту відкриття спадщини внаслідок смерті [PERSON] , а саме з 06 березня 2022 року. Враховуючи вищезазначені обставини, об?єктивні та незалежні від нього причини, зокрема активні бойові дії в місті Харкові та вимушений переїзд, унеможливили його своєчасне звернення до нотаріуса для прийняття спадщини, що є поважними причинами пропуску в розумінні ч. 3 ст. 1272 Цивільного кодексу України та надає підстави для визначення судом додаткового строку для прийняття спадщини. 20 березня 2025 року ухвалою суду відкрито провадження у справі, вирішено здійснювати розгляд справи в порядку загального позовного провадження з призначенням підготовчого судового засідання. Законом України від 26 лютого 2025 року № 4273-IX внесено зміни до Закону України «Про судоустрій і статус суддів» щодо зміни найменувань місцевих загальних судів. Зокрема, змінено найменування Московського районного суду міста Харкова на Салтівський районний суд міста Харкова. Набрання чинності зазначеним Законом України відбулося 25 квітня 2025 року. 12 червня 2025 року представник позивача [PERSON] адвокат Беспала Т.С. через канцелярію суду подала клопотання про витребування доказів, в якому остання просить витребувати у приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Балух Н.В. належним чином завірену копію спадкової справи, заведеної після смерті [PERSON] , [INFO] , померлої [INFO] . Ухвалою суду від 12.06.2025 року клопотання представника позивача [PERSON] адвоката Беспалої Т.С. про витребування доказів задоволено. Витребувано у приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Балух Наталії Вікторівни належним чином завірену копію спадкової справи, заведеної після смерті [PERSON] , [INFO] , померлої [INFO] . 29 липня 2025 року на адресу суду по пошті від приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Балух Наталії Вікторівни надійшла належним чином завірена копія спадкової справи, заведена після смерті [PERSON] , [INFO] , померлої [INFO] . 17 вересня 2025 року ухвалою суду закрито підготовче провадження у справі, справу призначено до розгляду по суті. Представник позивача у судовому засіданні позовні вимоги підтримала у повному обсязі, просила їх задовольнити з підстав, викладених у позовній заві. Проти ухвалення заочного рішення у справі не заперечувала. Надала пояснення. Відповідач у судове засідання повторно не з`явився, про час та місце судового засідання повідомлявся належним чином, на підтвердження чого в матеріалах справи наявні поштові конверти з відміткою про відсутність адресату за адресою, зазначеною в позовній заяві, що свідчить про належне його повідомлення, не використав наданого законом права на безпосередню участь у судовому засіданні, заяв про відкладення судового засідання, чи розгляд справи у його відсутність до суду не надходило. Відповідачем не надано суду жодного доказу, який би мав істотне значення для вирішення справи по суті, чи спростування доводів позивача. Відзив на позов не подав. Відповідно до п. 3 ч. 8 ст. 128 ЦПК України днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду. Беручи до уваги ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод Ради Європи від 4 листопада 1950 року, що набрала чинності для України 11.09.1997 року, яка передбачає право кожного на розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, також беручи до уваги те, що відповідач обґрунтованих клопотань про відкладення судового засідання, суду не надала, в силу положень ст. 223 ч. 1 ЦПК України, суд вважає за доцільне продовжити судовий розгляд за відсутності відповідача. Ураховуючи, що в справі є достатні дані про права і взаємовідносини сторін, відповідач належним чином повідомлявся про місце і час судового засідання, суд розглядає справу за відсутності відповідача та згідно ч. 4 ст. 223 ЦПК України постановляє заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України. Вислухавши пояснення представника позивача, з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, всебічно та повно дослідивши матеріали справи та надані учасниками судового процесу докази, суд встановив такі факти та відповідні їм правовідносини. Відповідно до положень ст. 11 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 цього Кодексу. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Як вбачається з копії свідоцтва про одруження серії [NUMBER] , виданого 09 червня 2001 року відділом реєстрації актів громадянського стану Московського районного управління юстиції міста Харкова, 09 червня 2001 року позивач [PERSON] та [PERSON] уклали шлюб, про що було зроблено відповідний актовий запис № 568. [PERSON] після реєстрації шлюбу обрала прізвище « [PERSON] ». Таким чином, підтверджується те, що позивач [PERSON] є чоловіком померлої [PERSON] . [INFO] померла дружина позивача [PERSON] [PERSON] , [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , виданого Богодухівським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Богодухівському районі Харківської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції 09 березня 2022 року. На день своєї смерті [PERSON] , [INFO] , була зареєстрована за адресою: [ADDRESS] , що підтверджується Інформаційною довідкою з Реєстру територіальної громади міста Харкова. Як вказує позивач, після її смерті відкрилася спадщина, до складу якої входить легковий автомобіль AUDI A6, 2004 року випуску, номер кузова [NUMBER] . Маючи намір прийняти спадщину, як спадкоємець першої черги після смерті дружини, [PERSON] , 29.01.2025 року звернувся до Приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Балух Н.В. із проханням прийняти від нього заяву про прийняття спадщини, що залишилася після смерті дружини, [PERSON] . Проте, листом від 24.02.2025 року за № 3/01-16, приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Балух Н.В. позивачу було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину на спадкове майно після смерті [PERSON] та запропоновано звернутися до суду з питання встановлення додаткового строку для прийняття спадщини. Дослідженими матеріалами спадкової справи № 64/2023, яка була заведена після смерті [PERSON] , та які надані нотаріусом на виконання ухвали суду про витребування доказів, підтверджується, що 29 січня 2025 року позивачем [PERSON] , [INFO] , складено заяву про прийняття спадщини, яка була прийнята та зареєстрована приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Балух Н.В. 08.02.2025 року. Крім того, згідно матеріалів спадкової справи № 647/2023, убачається, що і відповідач у справі, [PERSON] також подав заяву про прийняття спадщини після померлої [INFO] матері [PERSON] . 27 грудня 2023 року приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Балух Н.В. було відкрито спадкову справу після смерті [PERSON] , [INFO] , померлої [INFO] , що підтверджується Витягом про реєстрацію в Спадковому реєстрі № 75293010 від 27.12.2023 року. Як зазначає позивач, починаючи з моменту вторгнення, збройні сили російської федерації вели активні бойові дії на території Харківської області та майже кожного дня здійснювали постійні обстріли. У зв?язку з цим, у встановлений законом шестимісячний строк він не звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, оскільки був змушений виїхати з міста Харкова через активні бойові дії в місті та необхідність евакуації через об?єктивну, дійсну та реальну загрозу для свого життя та здоров?я через бойові дії, спричинені збройною агресією російської федерації. У зв?язку з викладеним, в квітні 2022 року він покинув місто Харків та набув статусу внутрішньо-переміщеної особи. Частиною 1 ст. 1269 ЦК України встановлено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Відповідно до положень ч. 3 ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Постановою Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах спадкування`роз`яснено, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд має досліджувати поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Відповідно до статей 12, 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів) (стаття 89 ЦПК України). У постанові Великої Палати Верховного Суду від 18 березня 2020 року у справі № 129/1033/13-ц (провадження № 14-400цс19) зроблено висновок про те, що принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи та покладає тягар доказування на сторони. Водночас цей принцип не створює для суду обов`язок вважати доведеною та встановленою обставину, про яку стверджує сторона. Таку обставину потрібно доводити так, аби реалізувати стандарт більшої переконливості, за яким висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається вірогіднішим, ніж протилежний. Тобто певна обставина не може вважатися доведеною, допоки інша сторона її не спростує (концепція негативного доказу), оскільки за такого підходу принцип змагальності втрачає сенс. Судом встановлено, що дружина позивача померла [INFO] , а з заявою про прийняття спадщини позивач звернувся лише в кінці січня 2025 року, майже через три роки з моменту відкриття спадщини. Крім того суд зазначає, що відповідно до чинної редакції Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, під час дії воєнного стану спадкоємець має право звернутися із заявою про прийняття спадщини до будь-якого нотаріуса на підконтрольній Україні території, незалежно від місця відкриття спадщини (останнього місця проживання спадкодавця). В порушення вимог ст. 12, 81 ЦПК України [PERSON] не надано суду жодного належного, допустимого та достовірного доказу, який би підтверджував неможливість, через наявність поважних причин, подати до будь-якого нотаріуса України письмової заяви про прийняття спадщини після смерті дружини у встановлений законом строк, а враховуючи той проміжок часу в майже три роки від смерті спадкодавця позивач також не довела поважності причин пропуску такого строку у три роки з моменту смерті спадкодавця. За таких обставин, суд доходить висновку про необґрунтованість позову і, як наслідок, відсутність підстав для його задоволення. На підставі викладеного, ст. 2-13, 76, 81, 263-265, 280-283 ЦПК України, суд

Outcome: dismissed