Jurisdiction: civil
Date: 2025-11-23 00:00:00

В провадженні Шевченківського районного суду міста Києва перебувають матеріали цивільної справи № 761/15984/24 за позовом ТСББ «Комфорт» (далі - позивач) до [PERSON] (далі - відповідач) про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги у розмірі 151 136,20 грн. Заочним рішенням Шевченківського районного суду м. Києва від 08.10.2024 позовні вимоги по даній справі були задоволені. Стягнуто з [PERSON] (РНОКПП: [NUMBER] ) на користь Товариства співвласників багатоквартирного будинку «Комфорт» (ЄДРПОУ: 26008186) заборгованість за житлово-комунальні послуги у розмірі 151 136,20 грн та судові витрати. У лютому 2025 року на адресу Шевченківського районного суду міста Києва надійшла заява [PERSON] про перегляд заочного рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 08.10.2024 у справі №761/15984/24. В своїй заяві про перегляд заочного рішення відповідач просить суд скасувати вказане заочне рішення, і призначити справу до розгляду за правилами загального позовного провадження, оскільки відповідач не отримував позовну заяву з додатками та жодних повісток та викликів до суду. Крім того, зазначив, що заборгованість не відповідає дійсним обставинам та є погашеною, а юридична особа ТСББ «Комфорт» перебуває на стадії банкрутства. Одночасно у вказаній заяві заявник просить поновити строк на подання заяви про перегляд заочного рішення, зважаючи на те, що встановлений ст. 284 ЦПК України строк на подання заяви про перегляд заочного рішення ним було пропущено. Ухвалою Шевченківського районного суду міста Києва від 11.04.2025 заяву відповідача [PERSON] про перегляд заочного рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 08.10.2024 року у справі №761/15984/24 за позовом Товариства співвласників багатоквартирного будинку «Комфорт» до [PERSON] , про стягнення заборгованості - задоволено. Поновлено [PERSON] строк на подання заяви про перегляд заочного рішення. Заочне рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 08.10.2024 року у справі №761/15984/24 за позовом Товариства співвласників багатоквартирного будинку «Комфорт» до [PERSON] , про стягнення заборгованості - скасовано. Призначено справу до розгляду в загальному позовному провадженні. 28.04.2025 до Шевченківського районного суду м. Києва надійшла зустрічна позовна заява [PERSON] до Товариства співвласників багатоквартирного будинку «Комфорт», про визнання протиправними дій, зобов`язати припинити дію. 29.04.2025 через систему «Електронний суд» від позивача надійшла заява про зміну предмету позову, згідно якої просить: 1. Змінити предмет позову по справі № 761/15984/24, а саме період стягнення з [PERSON] на користь Товариства співвласників квартирного будинку «Комфорт» з 01.01.2019 по 31.03.2025 роки. 2. Стягнути з [PERSON] на користь Товариства співвласників квартирного будинку «Комфорт» заборгованість у загальній сумі 83 373 (вісімдесят три тисячі триста сімдесят три) грн 30 коп, яка складається з: -заборгованості по квартирі № 120 за житлово-комунальні послуги в розмірі 26 773 грн 83 коп; -заборгованості по квартирі № 127 за житлово-комунальні послуги в розмірі 56 599 грн 47 коп. 3. Стягнути з [PERSON] інфляційні за весь час прострочення в розмірі 2 316,31 грн та 1 306,25 грн 3 % річних від простроченої суми боргу по квартирі № 120 . 4. Стягнути з [PERSON] інфляційні за весь час прострочення в розмірі 30 694,79 грн та 6 599,84 грн. 3 % річних від простроченої суми боргу по квартирі № 127 . 5. Судові витрати покласти на [PERSON] . 02.05.2025 на адресу суду від відповідача надійшов відзив із викладенням заперечень, згідно якого він не є одноосібним власником квартири [ADDRESS] , а є співвласником разом із своєю дружиною, [PERSON] . При цьому, ні він, ні його дружина, не зареєстровані, не проживають та не користуються цими квартирами, а відтак від ТСББ «Комфорт» фактично не отримують ніяких послуг. Також, відповідач у відзиві на позовну заяву подав клопотання про закриття провадження у справі, у зв`язку із тим, що дана цивільна справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства, а повинна розглядатись в порядку господарського судочинства. 02.05.2025 через систему «Електронний суд» від позивача надійшла відповідь на відзив. 28.05.2025 від відповідача надійшли заперечення щодо прийняття судом до розгляду заяви позивача про зміну предмету позову. Ухвалою Шевченківського районного суду міста Києва від 28.05.2025 зустрічну позовну заяву [PERSON] до Товариства співвласників багатоквартирного будинку «Комфорт», про визнання протиправними дій, зобов`язати припинити дію, у справі за позовом Товариства співвласників багатоквартирного будинку «Комфорт» до [PERSON] , про стягнення заборгованості - повернуто відповідачу. Протокольною ухвалою Шевченківського районного суду міста Києва від 28.05.2025 заяву позивача про зміну предмету позову прийнято до розгляду та залучено до матеріалів справи відзив. Ухвалою Шевченківського районного суду міста Києва від 28.05.2025 клопотання відповідача про закриття провадження у справі за позовом Товариства співвласників багатоквартирного будинку «Комфорт» до [PERSON] , про стягнення заборгованості - залишено без задоволення. 15.07.2025 від відповідача надійшли додаткові письмові пояснення. 12.09.2025 через систему «Електронний суд» від позивача надійшли додаткові пояснення. Ухвалою Шевченківського районного суду міста Києва від 16.09.2025 заяву відповідача про відвід судді у справі за позовом Товариства співвласників багатоквартирного будинку «Комфорт» до [PERSON] , про стягнення заборгованості - залишено без задоволення. Ухвалою Шевченківського районного суду міста Києва від 01.10.2025 закрито підготовче провадження у справі за позовом Товариства співвласників багатоквартирного будинку «Комфорт» до [PERSON] , про стягнення заборгованості, та призначити справу до розгляду по суті. У судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримав в повному обсязі, з підстав, зазначених у позові, та просив задовольнити. Відповідач та його представник у судове засідання не з`явилися, про час та місце розгляду справи повідомлялися належним чином, про причини неявки суд не сповістили (відповідач [PERSON] та його представник мають зареєстровані електронні кабінети у підсистемі ЄСІТС «Електронний суд»). Неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею (ч. 1 ст. 223 ЦПК України). Заслухавши представника позивача, дослідивши матеріали справи, оцінивши зібрані по справі докази, суд дійшов наступних висновків. Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом, що відповідачу на праві власності належить наступне нерухоме майно: - квартира № 120 загальною площею 130,70 м2, що підтверджується копією свідоцтва про право власності на квартиру від 29.05.2002 серія КВ № 71095), яка міститься в матеріалах справи; - квартира № 127 загальною площею 124,90 м2, що підтверджується копією свідоцтва про право власності на квартиру від 29.05.2002 серія КВ № 71097, яка міститься в матеріалах справи. Управителем будинку [ADDRESS] є ТСББ «Комфорт», яке забезпечує власників квартир та нежитлових приміщень комунальними та іншими послугами, що підтверджується статутом та актами прийому-передачі вбудованих-прибудованих приміщень інвестору. Згідно Рішення Загальних зборів ТСББ «Комфорт» від 24.12.2020, затверджені обов`язкові щомісячні платежі та внески до бюджету ТСББ «Комфорт» на 2021 рік, які становлять для власників квартир - 7,65 грн. за 1 м2 на утримання будинку та прибудинкової території; 4,84 грн. за 1 м2 на утримання служби консьєржів; цільові внески на створення ремонтного фонду - 10% від суми платежів на утримання будинку, прибудинкової території, утримання консьєржів. Рішенням Загальних зборів ТСББ «Комфорт» від 17.12.2021 затверджені обов`язкові щомісячні платежі та внески до бюджету ТСББ «Комфорт» на 2022 рік, які становлять для власників квартир - 8,20 грн. за 1 м2 на утримання будинку та прибудинкової території; 5,25 грн. за 1 м2 на утримання служби консьєржів; цільові внески на створення ремонтного фонду - 10% від суми платежів на утримання будинку, прибудинкової території, утримання консьєржів. Відповідач не у повній мірі вносить плату за утримання будинку, прибудинкової території, оплату консьєржів, цільові внески на формування резервного фонду та опалення по квартирі № 120 , внаслідок чого за період з 01.01.2019 по 31.03.2025 року (включно) утворилася заборгованість в розмірі 26 773 грн 83 коп, що складається з: - витрат на утримання будинку та прибудинкової території - 9 452,34 грн - на оплату консьєржів - 4 560,86 грн - цільові внески на формування загального резервного фонду в розмірі 10% від щомісячного платежу на утримання будинку та прибудинкової території, на оплату праці консьєржів - 1 123,70 грн - опалення за показниками індивідуального квартирного лічильника - 7 898,41 грн - опалення МЗК - 1 495,44 грн - холодне водопостачання та водовідведення - 2 243,08 грн За утримання квартири № 127 за період з 01.01.2019 по 31.03.2025 роки за відповідачем обліковується заборгованість в розмірі 56 599 грн 47 коп, що складається з: - витрат на утримання будинку та прибудинкової території - 19 640,60 грн - на оплату консьєржів - 9 236,98 грн - цільові внески на формування загального резервного фонду в розмірі 10% від щомісячного платежу на утримання будинку та прибудинкової території, на оплату праці консьєржів - 2 509,24 грн - опалення за показниками індивідуального квартирного лічильника - 15 095,05 грн - опалення МЗК - 2 402,22 грн - холодне водопостачання - 7 715,38 грн. Відповідно до ч. 1 ст. 13 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» відносини власників приміщень і управителя регулюються договором між ними, який укладається на основі Типового договору, форму якого затверджує спеціально уповноважений центральний орган виконавчої влади з питань містобудування та житлової політики. Щомісячна плата за комунальні послуги та послуги з утримання будинку була встановлена протоколами загальних зборів членів ТСББ «Комфорт». Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 20 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» споживач має право одержувати вчасно та відповідної якості житлово-комунальні послуги згідно із законодавством та умовами договору на надання житлово-комунальних послуг. Пунктом 5 частини 3 статті 20 цього Закону передбачено, що споживач зобов`язаний оплачувати житлово-комунальні послуги у строки, встановлені договором або законом. Отже, нормами Закону України «Про житлово-комунальні послуги» встановлено, що споживачі зобов`язані оплатити житлово-комунальні послуги, якщо вони фактично користувалися ними. Відсутність договору про надання житлово-комунальних послуг сама по собі не може бути підставою для звільнення споживача від оплати послуг у повному обсязі. Згідно зі ст. 322 ЦК України власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. З матеріалів справи, а саме з наданих розрахунків заборгованості та відповідних довідок, вбачається, що заборгованість відповідача перед позивачем за послуги з управління та утримання багатоквартирного будинку складає 83 373,30 грн. Одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом, як це визначено ст. 525 ЦК України. Зобов`язання, відповідно до ч. 1 ст. 526 ЦК України, має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Приписами ст. 611 ЦК України встановлено, що у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом. Отже, позовні вимоги в частині стягнення заборгованості за послуги з управління та утримання багатоквартирного будинку у розмірі 83 373,30 грн - підлягають задоволенню. Щодо нарахування інфляційних втрат та трьох відсотків річних за несвоєчасну оплату послуг, суд зазначає наступне. Частиною 1 ст. 610 ЦК України визначено, що порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). У разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом (ч. 1 ст. 611 ЦК України). Відповідно до статті 623 Цивільного кодексу України боржник, який порушив зобов`язання, має відшкодувати кредиторові завдані цим збитки. Також суд зазначає, що за приписами ст. 625 ЦК України боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання зобов`язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання за вимогою кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за увесь час прострочення, а також 3% річних від простроченої суми, якщо інший розмір відсотків не встановлено договором або законом. З огляду на юридичну природу правовідносин сторін як грошових зобов`язань на них поширюється дія ч. 2 ст. 625 ЦК України як спеціального виду цивільно-правової відповідальності за прострочення виконання зобов`язання. Так, позивачем, відповідно до ч. 2 ст. 625 ЦК України, нараховано інфляційні за весь час прострочення в розмірі 2 316,31 грн та 1 306,25 грн 3 % річних від простроченої суми боргу по квартирі № 120 , та інфляційні за весь час прострочення в розмірі 30 694,79 грн та 6 599,84 грн. 3 % річних від простроченої суми боргу по квартирі № 127 . При цьому, відповідач зазначив у відзиві на позовну заяву, що позовні вимоги про стягнення з відповідача інфляційних втрат та трьох відсотків річних не підлягають задоволенню, оскільки постановою Кабінету Міністрів України від 5 березня 2022 року № 206 «Деякі питання оплати житлово-комунальних послуг в період воєнного стану» установлено заборону як на нарахування, так і на стягнення неустойки (штрафів, пені), інфляційних нарахувань, процентів річних, нарахованих на заборгованість, утворену за несвоєчасне та/або неповне внесення населенням плати за житлово-комунальні послуги. Крім цього, оскільки позивач не надав належних доказів, а саме детального розрахунку з урахуванням часткового погашення заборгованості відповідачем, що унеможливлює перевірку сум інфляційних втрат та 3 % річних від простроченої суми боргу, а тому суд не в змозі перевірити законність та правильність розрахунку суми боргу. Отже, позовні вимоги в частині стягнення інфляційних втрат та 3 % річних від простроченої суми боргу, не підлягають задоволенню. Щодо тверджень відповідача про те, що він не є належним відповідачем у даній справі, суд зазначає наступне. Відповідач вказує, що він не є одноосібним власником квартири [ADDRESS] , а є співвласником разом із своєю дружиною, [PERSON] . Позивачем ТСББ «Комфорт» ще в квітні 2015 році на ці дві квартири було оформлено два окремих особових рахунки на двох співвласників цих квартир ( [PERSON] та [PERSON] ). При цьому, відповідач зазначає у відзиві, що ні він, ні його дружина, не зареєстровані, не проживають та не користуються цими квартирами, а відтак від ТСББ «Комфорт» фактично не отримують ніяких послуг. Як було встановлено судом, єдиним власником квартир № 120 та № 127 , згідно правоустановчих документів є [PERSON] . Доказів щодо спільної сумісної власності інших осіб на вищевказані квартири відповідачем не надано. А отже, у позивача відсутні правові підстави для звернення з майновими вимогами щодо сплати на утримання квартири № 120 та № 127 до будь-яких осіб, окрім власника - [PERSON] . Законодавство чітко встановлює, що тягар утримання своєї власності покладається саме на власника, а не на особу, яка фактично проживає у квартирі та тимчасово користується нею чи на особу, на яку оформлено особовий рахунок. Згідно приписів ЦК України власність зобов`язує саме власника. Подібних правових висновків дійшов Верховний Суд у постанові від 02 вересня 2020 року по справі № 906/884/19. Тобто, аргументи відповідача щодо спільної сумісної власності, відкриття особового рахунку на дружину не звільняють його від обов`язку сплачувати внески до ОСББ. Щодо тверджень відповідача про неврахування позивачем в рахунок зменшення боргу пільги та субсидії, суд зазначає наступне. З 2019 року постановою КМУ від 14 серпня 2019 року № 807 «Про внесення змін та визнання такими, що втратили чинність, деяких постанов Кабінету Міністрів України» введено монетизацію субсидій. Так, пунктом 2 даної постанови установлено, що фінансування та виплата житлових субсидій, нарахованих у готівковій формі до 01 жовтня 2019 року, здійснюються відповідно до Положення про порядок призначення житлових субсидій, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21 жовтня 1995 року № 848, у редакції, що діяла до набрання чинності цією постановою. Тобто, кошти субсидії спрямовуються безпосередньо одержувачу субсидії на банківський рахунок або видаються готівкою. І вже сам одержувач субсидії розпоряджається даними коштами. Доказів надходження коштів субсидії позивачу від уповноважених на виплату субсидії органів відповідачем не надано, матеріали справи таких доказів також не містять. Окрім того, позивач зазначає, що у заявлений період стягнення з 2019 по 2025 субсидія за вищевказаними квартирами не нараховувалась. А отже, наданий позивачем розрахунок заборгованості за послуги з управління та утримання багатоквартирного будинку сумніву в його достовірності в суду не викликає. Щодо тверджень відповідача про те, що позивачем пропущено строк позовної давності щодо стягнення боргу за житлово-комунальні послуги за період з 2019-2022, суд зазначає наступне. Починаючи з 02.04.2020 (дата набрання винності Законом України від 30.03.2020 №540-ІХ «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (СОVID-19)», яким Цивільний кодекс України доповнено п. 12 розд. «Прикінцеві та перехідні положення» наступного змісту: «12. Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (СОVID-19), строки, визначені статтями 257, 258, 362, 559, 681, 728, 786, 1293 цього Кодексу, продовжуються на строк дії такого карантину». Дане продовження строків позовної давності діяло до 30.06.2023 (дата закінчення карантину (30.06.2023 з 24.00 годин) на підставі постанови Кабміну від 27.06.2023 № 651 «Про відміну на всій території України карантину, встановленого з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби СОVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» на всій території України було продовжено . Разом з тим, починаючи з 17.03.2022 (дата набрання чинності Законом № 2120 «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо дії норм на період дії воєнного стану»), розділ Цивільного кодексу України доповнено пунктом 19 «Прикінцеві та перехідні положення» наступного змісту: «19. У період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану строки, визначені статтями 257-259, 362, 559, 681, 728, 786, 1293 цього Кодексу, продовжуються на строк його дії». Таким чином, позивачем не пропущено строк позовної давності, оскільки такий строк був продовжений законодавцем. Відповідно до ст. 12, 13 ЦПК України суд розглядає справи на принципах змагальності і диспозитивності, у межах заявлених позовних вимог на підставі доказів, поданих учасниками справи. Відповідно до ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно зі ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Оцінюючи належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд дійшов висновку, що заявлені позовні вимоги підлягають частковому задоволенню. Згідно з ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволення позовних вимог, а тому судовий збір у розмірі 2031,18 грн необхідно стягнути з відповідача на користь позивача.

Outcome: partial