Jurisdiction: civil
Date: 2025-11-20 00:00:00

01 квітня 2025 року Товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансова Компанія «Кредит-Капітал» (далі ТОВ «ФК «Кредит-Капітал») звернулося до суду з позовом до [PERSON] про стягнення заборгованості за кредитним договором у розмірі 15406,16 грн, мотивуючи свої позовні вимоги тим, що 29 серпня 2023 року між ТОВ «Мілоан» та [PERSON] був укладений договір № 101729915, за умовами якого відповідач отримав 4400 грн, із сплатою процентів за користування кредитом, інших платежів та можливих штрафних санкцій, що передбачені кредитним договором. Відповідно до графіку сплат кредитних коштів відповідач не повернув суму кредиту та не сплатив комісії і проценти. ТОВ «Мілоан» відповідно до умов договору виконало свої зобов`язання по наданню кредитних коштів, однак відповідачем умови договору не виконуються, ним порушуються строки повернення кредиту та сплати процентів. 28 лютого 2024 року між ТОВ «Мілоан» та ТОВ «ФК «Кредит-Капітал» укладено договір відступлення прав вимоги № 105-МЛ/Т від 28 лютого 2024 року, згідно якого ТОВ «ФК «Кредит-Капітал» набуло статусу нового кредитора та отримало право грошової вимоги до осіб, які являлись боржниками ТОВ «Мілоан», включно і до [PERSON] за кредитним договором № 101729915 від 29 серпня 2023 року. Внаслідок невиконання відповідачем зобов`язань за кредитним договором станом на дату відступлення права вимоги 28 лютого 2024 року виникла заборгованість в сумі 15406,16 грн, що складається із простроченої заборгованості за сумою кредиту 3652,00 грн, простроченої заборгованості за сумою відсотків 11314,16 грн, простроченої заборгованості за комісією 440,00 грн. Позивач просить стягнути з відповідача заборгованість за кредитним договором № 101729915 від 29 серпня 2023 року та сплачений при подачі позовної заяви судовий збір. Представник позивача в судове засідання не з`явився, звернувся до суду з письмовою заявою, в якій просив розглядати справу без його участі, заявлений позов підтримав повністю, не заперечував проти заочного розгляду справи. Відповідач [PERSON] у судове засідання за повторним викликом не з`явився. Відповідно до змісту ч. 7 ст. 128, п. п. 1, 4 ч. 8 ст. 128 ЦПК України у разі ненадання учасниками справи інформації щодо їх адреси судова повістка надсилається фізичним особам, які не мають статусу підприємців, за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку. Днем вручення судової повістки є, зокрема, день вручення судової повістки під розписку, день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси. Як вбачається з відповіді старости старостинського округу № 2 Плужненської сільської ради Шепетівського району Хмельницької області № 2/16 від 07 квітня 2025 року, місце проживання [PERSON] зареєстроване у [ADDRESS] . Надіслані [PERSON] судові повістки на 05 травня 2025 року, на 28 травня 2025 року, на 25 липня 2025 року та на 21 листопада 2025 року були вручені відповідачу, що підтверджується підписом відповідача в бланку рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення. Надіслані [PERSON] судові повістки повернулися до суду без вручення, з довідкою Укрпошти про причини повернення: за зазначеною адресою адресат відсутній. Такі відомості вказані у поштових повідомленнях, які повернулися до суду у зв`язку з неможливістю вручення судової повістки на 26 червня 2025 року, та на 15 жовтня 2025 року. За таких обставин суд вважає, що [PERSON] належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи. У відповідності до положень ст. ст. 223 ч. 4, 280-284 ЦПК України суд за згодою представника позивача вважає за можливе розглянути справу на підставі наявних в ній доказів в порядку заочного розгляду, про що суд виніс відповідну ухвалу 21 листопада 2025 року. За таких обставин суд вважає за можливе справу розглядати по суті за відсутності сторін, на підставі наявних в справі доказів з ухваленням заочного рішення. Фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється у відповідності до вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України у зв`язку з неявкою у судове засідання всіх учасників справи. Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позовна заява підлягає задоволенню з наступних підстав. З письмових доказів, доданих до позовної заяви, судом встановлено, що ТОВ «Мілоан» на підставі Заяви-анкети [PERSON] від 29 серпня 2023 року на отримання кредиту, було надано кредит у розмірі 4400,00 грн шляхом безготівково перерахування кредитних коштів на поточний рахунок відповідача, для подальшого використання його за цільовим призначенням. Відповідач [PERSON] був ознайомлений з умовами отримання кредиту, відсотками та штрафними санкціями, які можуть бути стягнуті в разі порушення умов договору, що підтверджується договором про споживчий кредит № 101729915 від 29 серпня 2023 року та паспортом споживчого кредиту, підписані відповідачем шляхом використання електронного підпису одноразовим ідентифікатором, копії яких додані до матеріалів справи. Факт отримання [PERSON] визначеної договором суми кредиту підтверджується доданою до матеріалів справи копією платіжного доручення № 71385441 від 29 серпня 2023 року. Відповідно до статей\~1049,\~1050,\~1054 ЦК України\~за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. Згідно із частинами 1, 2\~статті 207 ЦК України\~правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). Частина 1\~статті 638 ЦК України\~визначає, що договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Відповідно до\~статті 526 ЦК України\~зобов`язання має виконуватись належним чином відповідно до умов договору та вимог цього\~Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Статтею 599 ЦК України\~встановлено, що зобов`язання припиняється виконанням, проведеним належним чином. Згідно з\~ст. 525 ЦК України\~передбачена недопустимість односторонньої відмови від зобов`язання. Відповідно до ст. ст. 611, 625 ЦК України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання); у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема, сплата неустойки, що передбачено\~ст. 549 ЦК України. Відповідно до\~ст. 617 ЦК України\~відсутність у боржника необхідних коштів не є підставою для звільнення від відповідальності за порушення зобов`язання. Згідно\~ст. 629 ЦК України\~договір є обов`язковим для виконання сторонами. Статтею 612 ЦК України\~передбачено, що боржник, який прострочив виконання зобов`язання, відповідає перед кредитором за завдані простроченням збитки і за неможливість виконання, що випадково настала після прострочення. Частиною 1 статті 525 ЦК України визначено, що виконання зобов`язання може забезпечуватися неустойкою, порукою, гарантією, заставою, притриманням, завдатком, правом довірчої власності. Відповідно до ч. 1 ст. 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. За\~вимогами ст.\~550\~ЦК\~України\~право на\~неустойку\~виникає\~незалежно від\~наявності\~у\~кредитора збитків,\~завданих\~невиконанням\~або неналежним\~виконанням\~зобов`язання.\~Проценти на\~неустойку\~не\~нараховуються. Кредитор не має права на неустойку в разі, якщо боржник не відповідає за порушення зобов`язання (стаття 617\~цього Кодексу). У ч.\~ч.\~1,\~2\~ст.\~551\~ЦК\~України\~визначено,\~що\~предметом\~неустойки може\~бути\~грошова\~сума,\~рухоме\~і\~нерухоме майно.\~Якщо\~предметом\~неустойки є\~грошова\~сума,\~її\~розмір\~встановлюється договором\~або\~актом\~цивільного законодавства. Розмір неустойки, встановлений законом, може бути збільшений у договорі, якщо таке збільшення не заборонено законом. Стаття 552 ЦК України декларує, що сплата (передання) неустойки не звільняє боржника від виконання свого обов`язку в натурі. Сплата (передання) неустойки не позбавляє кредитора права на відшкодування збитків, завданих невиконанням або неналежним виконанням зобов`язання. Згідно з частиною 1\~статті 1048 ЦК України\~позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики. Отже, суд констатує, що відповідач був ознайомлений і погодився з умовами та правилами надання банківських послуг, що діяли станом на момент підписання договору про споживчий кредит № 101729915від 29 серпня 2023 року. Свобода договору є однією із загальних засад цивільного законодавства, що передбачено у пункті 3 частини першої\~статті 3 ЦК України. Одним із основоположних принципів цивільного судочинства є справедливість, добросовісність та розумність, що передбачено у пункті 6 частини першої\~статті 3 ЦК України. Тобто, дії учасників цивільних правовідносин мають відповідати певному стандарту поведінки, характеризуватися чесністю, відкритістю та повагою до інтересів іншої сторони чи сторін договору. У частинах першій, третій\~статті 509 ЦК України\~вказано, що зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Жодних доказів повернення кредитку та сплати відсотків за користування кредитом відповідач суду не надав. Фактично отримані та використані позичальником кошти в добровільному порядку кредитору не повернуті в строк, визначений договором, та не сплачені передбачені умовами договору проценти, що свідчить про порушення прав, тому кредитор вправі вимагати захисту своїх прав через суд шляхом зобов`язання виконати обов`язок з повернення фактично отриманої суми кредитних коштів, сплати визначених сторонами у договорі процентів. У зв`язку з неналежним виконанням зобов`язань за кредитним договором, заборгованість відповідача перед ТОВ «Мілоан» становила 15406,16 грн, що складається із простроченої заборгованості за сумою кредиту 3652,00 грн, простроченої заборгованості за сумою відсотків 11314,16 грн, простроченої заборгованості за комісією 440,00 грн. За договором відступлення права вимоги № 105-МЛ/Т, укладеним між ТОВ «Мілоан» та ТОВ «ФК «Кредит-Капітал» 28 лютого 2024 року ТОВ «ФК «Кредит-Капітал» набуло статусу нового кредитора та отримало право грошової вимоги до осіб, які являлись боржниками ТОВ «Мілоан», включно і до [PERSON] за кредитним договором № 101729915від 29 серпня 2023 року. Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що відповідач порушив умови кредитного договору, добровільно заборгованість не сплатив, а тому позовні вимоги слід задовольнити повністю та стягнути з [PERSON] на користь ТОВ «ФК «Кредит-Капітал» заборгованість за договором про споживчий кредит № 101729915 від 29 серпня 2023 року з ТОВ «Мілоан». Відповідно до\~ст. 141 ЦПК України, слід стягнути з відповідача на користь позивача судові витрати, які складаються з суми сплаченого позивачем при подачі позовної заяви судового збору в розмірі 2422 гривень 40 копійок

Outcome: approved