Jurisdiction: civil
Date: 2025-11-19 00:00:00

В провадженні Березівського районного суду Одеської області перебуває на розгляді цивільна справа за позовною заявою Громадської організації «Товариство «ВОСТОК» до Доброславської окружної прокуратури про відшкодування шкоди завданої органом державної влади. 22.08.2025 року з Одеського апеляційного суду до Березівського районного суду Одеської області надійшла справа №494/1820/24 за позовом Громадської організації «Товариство ВОСТОК» до Доброславської окружної прокуратури про відшкодування шкоди завданої органом державної влади, для подальшого розгляду по суті. 22.08.2025 року канцелярією суду проведено автоматизований розподіл даної судової справи раніше визначеному складу суду та передано судді Панчишину А.Ю. Ухвалою суду від 28.08.2025 р суддею Панчишиним А.Ю. заявлено самовідвід по вказаній справі та згідно протоколу повторного автоматичного розподілу передано судді Римар І.А, для розгляду. Ухвалою суду від 29.08.2025 року справу прийнято до свого провадження за правилами загального позовного провадження, відкрито провадження по справі та призначено підготовче судове засідання. Ухвалою суду від 06.11.2025 року закрито підготовче провадження по справі та призначено до судового розгляду по суті. Суд також вважає зазначити, що у зв`язку з надмірним навантаженням справами, яке виходить за межі фізичної можливості розгляду кожної справи у розумні строки, оскільки у Березівському районному суді Одеської області наразі працює 2 (два) судді (за штатом 4 (чотири)), та які є водночас слідчими суддями на території колишнього Ширяївського, Іванівського, Миколаївського, частини Лиманського та Березівського районів, постійним відключенням електроенергії та повітряними тривогами на території Одеської області, тому суд позбавлений можливості проводити розгляд справи в розумні строки визначені ЦПК України. У своїй заяві представник позивача зазначив, що звертався до Одеської обласної прокуратури та Доброславської окружної прокуратури із заявами про внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, які були проігноровані. За скаргою [PERSON] на бездіяльність прокуратури, Комінтернівським районним судом Одеської області винесено ухвалу та зобов`язано посадових осіб Доброславської окружної прокуратури внести відомості про вчинення кримінального правопорушення за його заявою, розпочати досудове розслідування та надати витяг з ЄРДР. Заяви та скарги до органів прокуратури щодо надання витягу з ЄРДР також проігноровані. Представник позивача вважає, що Доброславська окружна прокуратура спотворила право, діяла не добросовісно, порушила законодавство щодо розгляду його заяв та скарг, тим самим завдавши шкоди у розмірі 1500000.00 грн. У зв`язку з вищевказаним представник позивача просить стягнути з Держави Україна на користь Громадської організації «Товариство «ВОСТОК» грошові кошти в якості компенсації шкоди у розмірі 1500000.00 грн. 02.10.2025 року від представника відповідача до суду надійшов відзив на позовну заяву, в якому вказали, що вважають позов необґрунтованим та таким, що не підлягає задоволенню. Необхідною підставою притягнення органу державної влади до відповідальності у вигляді стягнення шкоди є наявність трьох умов: неправомірні дії (бездіяльність) цього органу, наявність шкоди та причинний зв`язок між неправомірними діями та заподіяною шкодою, довести наявність вказаних умов має позивач. Однак, позивачем по справі не доведено протиправної бездіяльності чи дій обласної прокуратури та її посадових осіб, також не доведено наявність шкоди, причинний зв`язок між такою поведінкою та шкодою, тому вимоги про стягнення шкоди не підлягають задоволенню. На виконання ухвали Комінтернівського районного суду Одеської області від 30.11.2023 року до ЄРДР внесені відомості про вчинення кримінального правопорушення, 05.07.2024 року Доброславською окружною прокуратурою розпочато кримінальне провадження, досудове розслідування проводиться в порядку та в строки, визначені КПК України. Крім того, СВ ВП №4 Одеського РУП №2 ГУНП в Одеській області розпочато досудове розслідування за заявою [PERSON] , яке триває. Наявність певних недоліків у процесуальній діяльності або незгода з прийнятими процесуальними рішеннями не може свідчити про незаконність діяльності як такої, і відповідно не може бути підставою для безумовного стягнення відшкодування моральної або матеріальної шкоди. Протиправність дій відповідача не доведено та взагалі не обґрунтовано які права та інтереси порушено ГО «Товарство ВОСТОК». Представник відповідача просила відмовити у задоволенні позову у повному обсязі (а.с.78-81). 03.10.2025 року від представника позивача Абрамовича О.В. надійшла відповідь на відзив, зазначив, що Доброславською окружною прокуратурою не виконано ухвалу Комінтернівського районного суду Одеської області по справі №504/836/24 від 05.03.2024 року, не внесено необхідні відомості до ЄРДР та не розпочато досудове розслідування, чим завдано шкоди (а.с.87 зворотній бік-88). У судове засідання 20.11.2025 року позивач не з`явився, однак у відповіді на відзив просив розглянути позов за його відсутності (а.с.88). У судове засідання 20.11.2025 року представник відповідача не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений був належним чином, про причини своєї неявки не повідомив. Також, Указом Президента України №64/2022 від 24 лютого 2022 року в Україні введено воєнний стан, який продовжено до 03.02.2026 року. Вивчивши матеріали справи, врахувавши заяву представника позивача про розгляд справи без його участі, відзив на позов представника відповідача, відповідь на відзив представника позивача, суд вважає позов таким, що підлягає залишенню без задоволенню, з огляду на наступне. Згідно зі\~статтею 56 Конституції України, кожен має право на відшкодування за рахунок держави чи органів місцевого самоврядування матеріальної та моральної шкоди, завданої незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їх посадових і службових осіб при здійсненні ними своїх повноважень. Згідно зі\~статтею 5\~Цивільно-процесуального\~кодексу України (далі ЦПК України), здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону. Загальні підстави відповідальності за завдану майнову передбачені ст.\~1166 Цивільного\~кодексу України (далі ЦК України), майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Частиною першою статті 1167 ЦК України передбачено, моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Частиною першою статті 1173 ЦК України передбачено, шкода, завдана фізичній або юридичній особі незаконними рішеннями, дією чи бездіяльністю органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування при здійсненні ними своїх повноважень, відшкодовується державою, Автономною Республікою Крим або органом місцевого самоврядування незалежно від вини цих органів. Статтею 1174 ЦК України передбачено, що шкода, завдана фізичній або юридичній особі незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю посадової або службової особи органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування при здійсненні нею своїх повноважень, відшкодовується державою, Автономною Республікою Крим або органом місцевого самоврядування незалежно від вини цієї особи. Спеціальні підстави відповідальності за шкоду, завдану органом державної влади, зокрема органами дізнання, попереднього (досудового) слідства, прокуратури або суду, визначені\~статтею 1176 ЦК України. Вказані підстави характеризуються особливостями суб`єктного складу заподіювачів шкоди, серед яких законодавець виокремлює посадових чи службових осіб органу, що здійснює оперативно-розшукову діяльність, органи досудового розслідування, прокуратури або суду, та особливим способом заподіяння шкоди. Сукупність цих умов і є підставою покладення цивільної відповідальності за завдану шкоду саме на державу. Шкода, завдана незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органу, що здійснює оперативно-розшукову діяльність, розслідування, прокуратури або суду, відшкодовується державою лише у випадках вчинення незаконних дій, вичерпний перелік яких охоплюється частиною першою\~статті 1176 ЦК України. (постанова Великої Палати Верховного Суду від 12 березня 2019 року у справі №920/715/17(провадження №12-199гс18). Звертаючись до суду із даним позовом, представник позивач вказує на завдання позивачу шкоди, у зв`язку невнесення Доброславською окружною прокуратурою відомостей про вчинення кримінальних правопорушень за його заявою від 30.11.2023 року. Підставою для застосування цивільно-правової відповідальності відповідно до\~ст. 1166,1167 ЦК України\~є наявність у діях особи складу цивільного правопорушення, елементами якого, з урахуванням особливостей, передбачених статтями\~1173,\~1174 ЦК України, є заподіяна шкода, протиправна поведінка та причинний зв`язок між ними. Шкода є неодмінною умовою цивільно-правової відповідальності. Під шкодою розуміють зменшення або втрату (загибель) певного особистого чи майнового блага. Залежно від об`єкта правопорушення розрізняють майнову або немайнову (моральну) шкоду. Грошовий вираз майнової шкоди є збитками. Відповідно до\~ст. 22 ЦК України, збитками є: 1) втрати, яких зазнала особа у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Відшкодування збитків - це відновлення майнового стану учасника правовідносин за рахунок іншого суб`єкта - правопорушника. Щоб стягнути зазнані збитки, потерпіла особа має довести їх наявність і розмір. Тобто для наявності підстав зобов`язання відшкодувати шкоду відповідно до вимог\~статті 1174 ЦК України\~потрібна наявність незаконного рішення, дії чи бездіяльності органу державної влади, наявність шкоди, протиправність дій її заподіювача та причинний зв`язок між його діями та шкодою, а тому позивач повинен довести належними та допустимими доказами завдання йому шкоди і що дії або бездіяльність відповідача є підставою для відшкодування шкоди в розумінні статей\~1167,\~1174 ЦК України. Такого висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 01 грудня 2021 року у справі №638/3758/20. Під час вирішення спорів про відшкодування шкоди доказуванню підлягають такі обставини: факт спричинення шкоди, протиправність дій заподіювача шкоди і його вина, причинний зв`язок між протиправною дією та негативними наслідками. Відсутність хоча б одного з перелічених елементів виключає відповідальність за заподіяну шкоду. Відтак, позивач повинен обґрунтувати та надати належні докази на підтвердження факту заподіяння йому шкоди, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі заявник оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення справи. Також він повинен надати суду обґрунтований та у відповідності до вимог закону розрахунок суми, яку він просить стягнути. Представник позивача в позовній заяві вказує, що в результаті незаконних дій посадових Доброславської окружної прокуратури спричинено шкоду. У постанові Верховного Суду від 03 червня 2021 року у справі 686/34047/19 зроблено висновок, що для наявності підстав зобов`язання відшкодувати шкоду потрібна наявність незаконного рішення, дії чи бездіяльності органу державної влади, наявність шкоди, протиправність дій її завдавача та причинний зв`язок між його діями та шкодою, а тому позивач у цій справі повинен довести належними та допустимими доказами завдання йому шкоди, і що дії або бездіяльність відповідача є підставою для відшкодування шкоди у розумінні ст. ст.\~1167,\~1174 ЦК України. При цьому, позивачем не надано жодних доказів на підтвердження нанесення шкоди органами прокуратури, причинний зв`язок між протиправною дією та негативними наслідками, а також не обґрунтовано розмір заявленої грошової шкоди, не зазначено, з чого саме позивач виходив при визначення суми шкоди. Виходячи з приписів законодавства про відшкодування шкоди, розмір відшкодування шкоди повинен визначатись з урахуванням вимог розумності та справедливості такого відшкодування, яке має бути не більш, ніж достатнім для поміркованого задоволення звичайних потреб потерпілої особи і не повинно призводити до збагачення позивача за рахунок Держави. Так, у відповідності до вимог\~ст. 19 Конституції України,\~правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством, а також органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені\~Конституцією\~та законами України. Правовий порядок розгляду заяв про злочини і прийняття у них рішення, визначено положеннями\~ст. 214 Кримінально-процесуального кодексу України. Відповідно до положень ч. 1ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Відповідно до ст.\~77\~ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування. Відповідно дост. 79 ЦПК України, достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відтісніть обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання (ст. 80 ЦПК України). Крім того в даній категорій справ саме на позивача покладено обов`язок щодо доказування факту заподіяння йому шкоди. Обґрунтовуючи позовні вимоги представник позивач посилається на те, що внаслідок, на його думку, протиправної бездіяльності уповноважених осіб Доброславьскої окружної прокуратури, позивачу завдано шкоди. Однак, доводи представника позивача, щодо завдання позивачу шкоди ґрунтуються на припущеннях, зважаючи на недоведеність у ході розгляду справи складових елементів цивільного правопорушення, що відповідно до статей\~12,\~80 ЦПК України\~є процесуальним обов`язком. Позивачем не доведено наявності шкоди, завданої органом державної влади. Статтею 89 ЦПК України\~передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Суд, розглянувши справу в межах заявлених позовних вимог, дослідивши всебічно, повно, безпосередньо та об`єктивно наявні у справі докази, оцінив їх належність, допустимість, достовірність, достатність і взаємний зв`язок у сукупності, з`ясувавши усі обставини справи, на які сторони посилалися як на підставу своїх вимог і заперечень, дійшов висновку, що представником позивачем не доведено факту завдання позивачу шкоди, внаслідок незаконних дій посадовими особами Доброславської окружної прокуратури, а тому відсутні підстави для задоволення позовних вимог. На підставі викладеного та

Outcome: dismissed