Jurisdiction: civil
Date: 2025-11-20 00:00:00

Позивачка 4.02.2025 звернулась до суду із вказаним позовом, який мотивовано тим, що під час виконавчого провадження на виконання заочного судового рішення, про які позивачка не знала, державним виконавцем було накладено на нерухоме майно позивачки, щодо якого ДП «СЕТАМ» було проведено аукціон, проте електронні торги не відбулись, у зв`язку з чим стягувач ПАТ «Універсал Банк» оформив право власності на це майно. Вважає здійснення виконавчих дій незаконними, оскільки заочне судове рішення, на виконання якого вони були проведені, було скасовано; державним виконавцем незаконно визначено ціну нерухомого майна, що виставлялось на продаж; всупереч діючому порядку ДП «СЕТАМ» провело лише одні електронні торги, після чого на нерухоме майно позивачки було оформлено право власності його іпотекодержателя ПАТ «Універсал Банк» без винесення державним виконавцем постанови про передачу майна стягувачу в рахунок погашення боргу. 5.03.2025 до суду надійшов відзив на позовну заяву від представника АТ «Універсал Банк», в якому представник відповідача проти позову заперечує, вважає, що АТ «Універсал Банк» в ході виконавчого провадження реалізувало своє право іпотекодержателя залишити за собою нереалізований предмет іпотеки під час виконавчого провадження. Вважає, що позивачка невірно обрала спосіб захисту своїх прав у виконавчому провадженні, не звернувшись своєчасно із скаргою на дії державного виконавця. Щодо тверджень позивачки про те, що оскільки заочне рішення, на виконання якого було проведено відповідні виконавчі дії, було скасовано, отже ці дії проведено незаконно, зазначає, що 17.10.2018 у цій же цивільній справі ухвалено судове рішення, аналогічне за змістом заочному, і позовні вимоги банку задоволені в тому ж самому обсязі, рішення набрало законної сили; позивачкою пропущено трирічний строк позовної давності (а.с. 61-71). 10.03.2025 до суду надійшла відповідь на відзив, в якій представниця позивачки зазначає, що не погоджується з доводами відзиву з мотивів і підстав, викладених у позовній заяві; строк позовної давності пропущено не було у зв`язку із його продовженням на час дії запроваджених в України карантину та воєнного стану (а.с. 122-125). Від представника відповідача «АТ «Універсал Банк» надійшли письмові пояснення, в яких представник позивача не погоджується з доводами відповіді на відзив з мотивів і підстав, викладених у відзиві на позовну заяву. Вважає, що позивачкою пропущено спеціальний строк позовної давності у три місяці, встановлений законодавством для оскарження результатів торгів (а.с. 137-142). Від приватного нотаріуса Житомирського районного нотаріального округу Демецької С.Л. надійшли письмові пояснення, з яких вбачається, що підставою для вчинення нею нотаріальних дії щодо реєстрації прав іпотекодержателя та видачі відповідного свідоцтва був акт про те, що прилюдні торги не відбулись, при цьому законодавство, що регулює порядок вчинення нотаріальних дій, не вимагає надання нотаріусу в таких випадках постанови державного виконавця про передачу майна стягувачу (а.с. 46-47). В судовому засіданні представники позивача та відповідача «АТ «Універсал Банк» підтримали вищенаведені позиції, викладені у заявах по суті справи. Суд, заслухавши пояснення представників позивача та відповідача, дослідивши матеріали справи, встановив такі факти та відповідні їм правовідносини. 29.08.2008 між ПАТ «Універсал Банк» та [PERSON] укладено договір надання кредитних послуг № BL 8367/К-1, за яким останній було надано кредит у розмірі 350\~000 доларів США, а вона, в свою чергу, зобов`язалась сплачувати проценти за користування кредитом відповідно до графіку. Внаслідок неналежного виконання [PERSON] обов`язків за договором в неї перед ПАТ «Універсал Банк» виникла заборгованість в сумі 98\~400 доларів США. Ці обставини встановлені рішенням Богунського районного суду м. Житомира від 17.10.2018 у справі № 295/12674/16-ц (а.с. 104-106), що набрало законної сили, а тому відповідно до ч. 4 ст. 82 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК) вважаються доведеними. 26.09.2008 між [PERSON] (іпотекодавець) та на той час ВАТ «Універсал Банк» укладено договір іпотеки нерухомого майна, за яким [PERSON] з метою забезпечення виконання зобов`язань за вказаним кредитним договором передала Банку в іпотеку комплекс загальною площею 1853,4 кв.м, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , заставною вартістю 4\~268\~000 грн. (а.с. 17-18, 73-76). За умовами договору іпотеки (п.п. 2.1.1, 4.1) у разі невиконання [PERSON] зобов`язань за кредитним договором Банк як іпотекодержатель має право задовольнити свої вимоги за рахунок предмету іпотеки переважно перед іншими кредиторами, у тому числі шляхом оформлення права власності на предмет іпотеки (п. 5.1 договору). 1.12.2016 заочним рішенням Богунського районного суду м. Житомира у цивільній справі № 295/12674/16-ц задоволено позовні вимоги ПАТ «Універсал Банк» та вирішено стягнути з [PERSON] заборгованість за вищевказаним кредитним договором в розмірі 98\~400 доларів США (а.с. 19 зворот 20, 85-86). 31.01.2017 на виконання цього рішення стягувачу було видано виконавчий лист, за яким 21.03.2017 відкрито виконавче провадження № 53614298 (а.с. 87-89), під час якого 12.04.2017 накладено арешт на вищенаведений предмет іпотеки нежитловий комплекс (а.с. 95). 21.07.2017 ДП «СЕТАМ» проводило електронні торги (аукціон) цього нежитлового комплексу за стартовою ціною 1\~672\~420 грн., які не відбулись через відсутність цінових пропозицій (а.с. 23-26). 18.09.2017 за ПАТ «Універсал Банк» зареєстровано право власності на цей нежитловий комплекс (а.с. 11 зворот 12, 19). 3.04.2018 ухвалою Богунського районного суду м. Житомира заочне рішення цього ж суду від 1.12.2016 у справі 295/12674/16-ц скасовано (а.с. 21). 17.10.2018, як зазначалось вище, у цій же справі Богунським районним судом м. Житомира ухвалено рішення, аналогічне за змістом заочному рішенню, яким позовні вимоги ПАТ «Універсал Банк» задоволено, стягнуто з [PERSON] на користь позивача 98\~400 доларів США заборгованості за кредитним договором № BL 8367/К-1. Таким чином, оскільки вказані дії щодо реалізації майна боржника позивачки у цій справі, та оформлення права власності на ПАТ «Універсал Банк» хоча і були проведені на виконання заочного судового рішення, яке після проведення цих дій було скасовано, однак оскільки рішенням у цій же справі позовні вимоги банку були повторно задоволені, що в силу ст. 444 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК) не допускає поворот виконання судового рішення, отже, виконання скасованого рішення не порушило прав позивачки у цій справі, і її аргументи з цього приводу судом відкидаються. Позивач просить визнати недійсними електронні торги арештованого майна, проведені 21.07.2017 ДП «СЕТАМ» щодо вказаного нежитлового комплексу та оформлені протоколом № 273352. Як роз`яснив Верховний Суд у постанові від 24.09.2020 у справі № 372/3161/18, виходячи з аналізу правової природи процедури реалізації майна на прилюдних торгах, яка полягає в продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернуто стягнення, до покупця учасника прилюдних торгів, та ураховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акта проведення прилюдних торгів є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, тобто є правочином, який може визнаватися недійсним у судовому порядку. У постанові Великої Палати Верховного Суду від 15.01.2020 у справі № 367/6231/16-ц зазначено, що при вирішенні спору про визнання електронних торгів недійсними судам необхідно встановити чи мало місце порушення вимог Тимчасового порядку та інших норм законодавства при проведенні електронних торгів; чи вплинули ці порушення на результати торгів; чи мало місце порушення прав і законних інтересів позивачів, які оспорюють результати електронних торгів. Підсумовуючи наведене, суд виходить із того, що недійсним можуть бути визнані лише такі результати електронних торгів, які мають ознаки правочину, тобто внаслідок яких відбувся перехід права власності на майно боржника до покупця учасника цих торгів. Однак, як вбачається з позовної заяви, електронні торги не відбулись, тобто на цих торгах не відбувся перехід права власності на майно позивача у цій справі, а тому результати цих торгів не можуть бути визнані недійсними, як не може бути визнаний недійсним неукладений правочин. Недотримання порядку проведення цих торгів, які не призвели самі по собі до переходу права власності на лот, не може бути підставою для визнання їх недійсними в цьому випадку, а тому суд не досліджує дотримання ДП «СЕТАМ» Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29.09.2016 № 2831/5, при проведенні вищевказаних електронних торгів. До того ж суд виходить із правової позиції, викладеній у п. 35 постанови Великої Палати Верховного Суду від 4.07.2023 у справі № 233/4365/18, відповідно до якої вимоги про визнання недійсними протоколу публічних торгів є неналежним і неефективним способом захисту. Такий самий підхід слід застосовувати і щодо оскарження іншого документа акта про проведені електронні торги. Обрання позивачем неналежного та неефективного способу захисту своїх прав є самостійною підставою для відмови у позові (п. 30 постанови). Крім того, визначення вартості майна боржника є процесуальною дією державного виконавця (незалежно від того, яка конкретно особа сам державний виконавець чи залучений ним суб`єкт оціночної діяльності здійснювала відповідні дії) щодо примусового виконання рішень відповідних органів, уповноважених осіб та суду. Тому оскаржити оцінку майна можливо в порядку оскарження рішень та дій виконавців згідно з нормами Закону України «Про виконавче провадження» (постанова Великої Палати Верховного Суду від 12.06.2019 у справі № 308/12150/16-ц). Дії державного виконавця у виконавчому провадженні, які не стосуються правил проведення прилюдних торгів, мають самостійний спосіб оскарження й не можуть бути підставою для визнання прилюдних торгів недійсними (постанову Верховного Суду України від 26 серпня 2014 року у справі № 3-36гс14, постанова Верховного Суду від 5.12.2024 у справі № 501/4022/21). Таким чином, вимога позивача про визнання недійсними електронних торгів арештованого майна, проведених 21.07.2017 ДП «СЕТАМ» щодо вказаного нежитлового комплексу та оформлених протоколом № 273352, задоволенню не підлягають. Позивачка заявила вимогу про визнання недійсним свідоцтва про право власності від 18.09.2017 на вказаний житловий комплекс, виданого приватним нотаріусом Демецькою С.Л. Вказувала на незаконність дій нотаріуса щодо видачі оскаржуваного свідоцтва через те, що при його видачі нотаріусом не було отримано у державного виконавця постанову про передачу майна стягувачу в рахунок погашення боргу, як це передбачено ч. 9 ст. 61 Закону України «Про виконавче провадження», а свідоцтво видано лише на підставі акта про реалізацію предмета іпотеки. З пояснень приватного нотаріуса Демецької С.Л. вбачається, що оскаржуване свідоцтво видане у відповідності до вимог Закону України «Про нотаріат» (далі Закон), Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 № 296/5 (далі Порядок), та Правил ведення нотаріального діловодства, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 22.12.2010 № 3253/5, згідно із якими для вчинення такої нотаріальної дії отримання нотаріусом постанови державного виконавця про передачу майна стягувачу не вимагається. Вирішуючи цю позовну вимогу, суд виходить із наступного. Згідно із свідоцтвом (а.с. 19) 18.09.2017 приватним нотаріусом Демецькою С.Л. посвідчено право власності ПАТ «Універсал Банк» на комплекс загальною площею 1853,4 кв. м, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , загальною вартістю 1\~672\~420 коп., яке належало [PERSON] , оскільки майно не реалізовано, і стягувач виявив бажання залишити це майно за собою. Порядок вчинення нотаріальних дій та видачі свідоцтв нотаріусами врегульовано Законом України «Про нотаріат». Відповідно до ч. 2 ст. 48 цього Закону на підтвердження права власності видаються відповідні свідоцтва. Згідно із п. 6 ч. 1 ст. 34 Закону нотаріуси видають свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів (аукціонів), якщо прилюдні торги (аукціони) не відбулися. Згідно із ст. 46 Закону нотаріуси мають право витребовувати від фізичних та юридичних осіб відомості та документи, необхідні для вчинення нотаріальної дії. Згідно із ч. 4 ст. 72 Закону свідоцтва про придбання нерухомого майна видаються на підставі акта про придбання нерухомого майна або реалізацію предмета іпотеки. Відповідно до п. 1 глави 13 розділу ІІ Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 № 296/5, якщо прилюдні торги (аукціон) оголошено такими, що не відбулися, нотаріус видає відповідне свідоцтво про передачу майна стягувачеві в рахунок погашення боргу на підставі складеного та затвердженого в установленому порядку акта із зазначенням того, що прилюдні торги (аукціон) не відбулися. В пункті 2 визначено вимоги до змісту акта про те, що прилюдні торги (аукціон) не відбулися. Крім того, згідно із ч. 1 ст. 49 Закону України «Про іпотеку» нотаріус видає свідоцтво про придбання майна з прилюдних торгів, якщо прилюдні торги не відбулися, на підставі акта про реалізацію предмета іпотеки. Таким чином, наведені норми законодавства України не передбачають надання іпотекодержателем нотаріусу постанови виконавця про передачу майна стягувачу в рахунок погашення боргу, а також не передбачають обов`язку нотаріуса витребовування такої постанови. Положення ч. 9 ст. 61 Закону України «Про виконавче провадження» зазначає лише про те, що відповідна постанова надає право стягувачу на подальше оформлення права власності на таке майно. З огляду на викладене суд дійшов висновку, що видача оспорюваного свідоцтва приватним нотаріусом була здійснена відповідно до вимог спеціального законодавства, що регламентує порядок вчинення нотаріальних дій, у зв`язку з чим підстав для визнання недійсним та скасування оскаржуваного свідоцтва не вбачається. Щодо вимог позивачки про скасування державної реєстрації ПАТ «Універсал Банк» на вищевказане нерухоме майно суд виходить із того, що відповідно до ч. 4 ч. 1 ст. 27 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» державна реєстрація права власності проводиться на підставі виданого нотаріусом свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів (аукціонів), якщо прилюдні торги (аукціони) не відбулися, чи їх дублікатів. Оскільки державна реєстрація права власності ПАТ «Універсал Банк» була проведена приватним нотаріусом Демецькою С.Л. на підставі відповідного свідоцтва (а.с. 11 зворот 12), підстави для скасування якого відсутні, отже, відсутні й підстави для скасування цієї реєстрації. Виходячи з викладеного, позов задоволенню не підлягає. Відповідно до ч. 1\~ст. 141 ЦПК судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволення позовних вимог.

Outcome: dismissed