Jurisdiction: civil
Date: 2025-11-17 00:00:00

Короткий зміст та обґрунтування позовних вимог, позиції учасників справи 07.10.2025 АТ «Хмельницькобленерго» в системі «Електронний суд» звернулось до суду з позовом до [PERSON] про стягнення вартості необлікованої електричної енергії. В обґрунтування позову посилається на те, що 08.11.2023 представниками Шепетівського РЕМ в будинку [ADDRESS] , було виявлено порушення, а саме зрив пломби оператора системи розподілу №С 15654364, встановленої на клемній кришці лічильника, тип Модуль 1.2102М, зав, номер 00107834. На місці порушення згідно п. 5.5.5 Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14.03.2018 №312 в присутності [PERSON] складено акт про порушення за №В001517 від 08.11.2023, в якому зафіксовано виявлене правопорушення на день перевірки, зауважень до якого остання не мала. 05.01.2025 на засіданні комісії з розгляду даного акту вирішено, що відповідач допустила порушення п.п.1 п. 8.4.2 Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14.03.2018 року №312, а саме: зрив пломби оператора системи розподілу №С15654364, встановленій на клемній кришці лічильника, тип Модуль 1.2102М, зав, номер 00107834. Використана електроенергія засобами обліку не обраховувалася. Комісія визначила обсяг і вартість необлікованої електричної енергії на підставі акту №В001517 від 08.11.2023 - 2633 кВт/год на суму 18367,11 грн. Відповідач на засіданні комісії була присутня, протокол отримала 05.01.2025 та сплатила вартість необлікованої електричної енергії на підставі акту №В001517 від 08.11.2023 частково, станом на 23.01.2025 в сумі 9433 грн. Залишок боргу в сумі 8934,11 грн станом на 02.10.2025 не сплачено, а тому позивач просив суд стягнути з відповідача вартість необлікованої електричної енергії в сумі 8934,11 грн, 3% річних в розмірі 189,45 грн, інфляційну складову в розмірі 427,24 грн, а всього 9550,80 грн та судовий збір в розмірі 2422,40 грн. Представник позивача АТ «Хмельницькобленерго» Гучинський\~П.Л.у судове засідання не з`явився, в системі «Електронний суд» подав заяву, в якій просив розгляд справи провести у його відсутності, позов підтримав в повному обсязі. У разі неявки в судове засідання відповідача, не заперечував проти заочного розгляду справи та ухвалення заочного рішення. Позиція відповідача Відповідач [PERSON] у судове засідання не з`явилась, причини неявки суду не повідомила, відзив на позов не подала, хоча про час, день та місце розгляду справи була повідомлена у встановленому законом порядку. Заяви, клопотання та інші процесуальні дії у справі. Ухвалою Шепетівського\~міськрайонного суду\~Хмельницької області\~від 20.10.2025 відкрито провадження у справі та призначено справу до судового розгляду в порядку спрощеного позовного провадження о 10 год 00 хв 18.11.2025. 18.11.2025 року постановлено ухвалу про заочний розгляд справи із ухваленням заочного рішення. Відповідач у встановлений судом строк відзив на позов не надала, тому суд вирішив справу за наявними матеріалами у відповідності до ч. 8\~ст. 178 ЦПК України. В зв`язку з неявкою всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального засобу не здійснюється у відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України. Виклад встановлених судом обставин та зміст спірних правовідносин. Між сторонами виникли деліктні правовідносини щодо завдання шкоди безобліковим споживанням електричної енергії, які регулюються нормами\~Цивільного кодексу України (далі ЦК України), Законом України «Про ринок електричної енергії», Правилами роздрібного ринку електричної енергії, затвердженими Постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14.03.2018 року №312 (далі ПРРЕЕ). Судом встановлено, що [PERSON] , [INFO] , зареєстрована у будинковолодіння [ADDRESS] , є його співвласником та споживачем електроенергії, на її ім`я за вказаною адресою відкрито особовий рахунок [NUMBER] , що підтверджується даними повідомлення Шепетівської міської ради Хмельницької області від 09.10.2025 за №03-16/4711; даними витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності за №185941835 від 23.10.2019. 08.11.2023 представниками Шепетівського РЕМ начальником дільниці Гуменюк Є.С. та контролером [PERSON] в будинку [ADDRESS] виявлено порушення, а саме зрив пломби оператора системи розподілу №С 15654364, встановленої на клемній кришці лічильника, тип Модуль 1.2102М, зав, номер 00107834. На місці порушення згідно п. 5.5.5 ПРРЕЕ в присутності [PERSON] був складений Акт про порушення №В001517 від 08.11.2023 та здійснено фотографування такого зриву пломби. Акт про порушення №В001517 від 08.11.2023 підписано власноруч [PERSON] . Згідно протоколу засідання комісії по розгляду актів про порушення ПРРЕЕ від 05.01.2025 комісією Шепетівського РЕМ АТ «Хмельницькобленерго» розглянуто акт про порушення №В001517 від 08.11.2023 та рішенням комісії визначено, що його складено правомірно, споживач причетний до виявленого порушення підпункту 1 пункту 8.4.2 ПРРЕЕ, яке здійснено шляхом зриву пломби оператора системи розподілу №С15654364, встановленій на клемній кришці лічильника, тип Модуль 1.2102М, зав, номер 00107834. Використана електроенергія засобами обліку не обраховувалася. Згідно підпункту 1 п. 8.4.8 ПРРЕЕ комісія визначила провести розрахунок за шість місяців, що передували дню виявлення порушення, з 09.05.2023 по 08.11.2023; обсяг і вартість необлікованої електричної енергії на підставі акту № В001517 від 08.11.2023 року становить 2633 кВт/год на суму 18367,11 грн. Вказане підтверджується розрахунком по акту № В001517 від 08.11.2023, що є додатком № 1 до протоколу комісії. Відповідач на засіданні комісії була присутня, протокол отримала 05.01.2025 та частково сплатила вартість необлікованої електричної енергії в розмірі 9433 грн на підставі акту №В001517 від 08.11.2023, що підтверджується карткою рахунку [NUMBER] за період з січня 2024 по вересень 2025 та заявою [PERSON] про реструктуризацію суми нарахованої заборгованості від 08.01.2024. Залишок боргу в сумі 8934,11 грн станом на жовтень 2025 року відповідачем не сплачено, а тому позивач звернувся до суду з даним позовом. Застосовані норми права. Згідно з ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором (частина перша статті 5 ЦПК України). Згідно з ч. 1 ст. 714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. Частинами 1-4 ст. 26 Закону України «Про електроенергетику» передбачено, що споживання енергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником. Споживач енергії зобов`язаний додержуватися вимог нормативно-технічних документів та договору про постачання енергії. Безпечну експлуатацію енергетичних установок споживача та їх належний технічний стан забезпечує сам споживач. Споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною і тепловою енергією та виконання приписів державних інспекцій з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної та теплової енергії згідно із законодавством України. Правила користування електричною і тепловою енергією для населення затверджуються Кабінетом Міністрів України. Згідно з ч. 1, абз. 8 ч. 2 ст. 27 Закону України «Про електроенергетику» правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність. Правопорушеннями в електроенергетиці є порушення правил користування енергією. Відповідно до ст. 4 Закону України «Про ринок електричної енергії» учасники ринку електричної енергії провадять свою діяльність на ринку електричної енергії на договірних засадах. Для забезпечення функціонування ринку електричної енергії укладаються, зокрема, договори про постачання електричної енергії споживачу. Згідно з п. 1 ч. 3 ст. 58 Закону України «Про ринок електричної енергії», споживач зобов`язаний сплачувати за електричну енергію та надані йому послуги відповідно до укладених договорів Відповідно до положень п. 3 ч. 3\~ст. 58 Закону України «Про ринок електричної енергії»\~споживач зобов`язаний дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів. Згідно з ч. 1, п. 4 ч. 2 ст. 77 Закону України «Про ринок електричної енергії», учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом. Крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку є правопорушеннями на ринку електричної енергії. Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг постановою №312 від 14.03.2018 року затвердила Правила роздрібного ринку електричної енергії, якими зокрема врегульовано взаємовідносини, які виникають під час купівлі-продажу електричної енергії між електропостачальником (електропостачальниками) та споживачем (для власного споживання), а також їх взаємовідносини з іншими учасниками роздрібного ринку електричної енергії, визначеними ПРРЕЕ. Положеннями ПРРЕЕ врегульовано взаємовідносини, що виникають під час купівлі-продажу електричної енергії між електропостачальником (електропостачальниками) та споживачем (для власного споживання), а також їх взаємовідносини з іншими учасниками роздрібного ринку електричної енергії. Відповідно до пункту 1.1.2 ПРРЕЕ акт про порушення - документ установленої форми, який складається для фіксації факту порушення споживачем цих Правил та який є підставою для визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії; необлікована електрична енергія - обсяг електричної енергії, використаний споживачем або переданий транзитом в електромережі, що належать іншим власникам електричних мереж, але не врахований розрахунковими засобами комерційного обліку або врахований неправильно; об`єкт побутового споживача - житловий будинок (частина будинку), квартира або будівля, які розміщені за однією адресою та належать одній фізичній особі або декільком фізичним особам на правах власності або користування. Відповідно до п.п. 5, 6, 20 п. 5.5.5 ПРРЕЕ, споживач повинен дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів; забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та електроприладів згідно з вимогами нормативно-технічних документів та нормативно-правових актів України; не допускати безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача, а також відшкодовувати збитки, завдані оператору системи та/або споживачу (основному споживачу), у разі виявлення безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача. Пунктом 8.2.5 ПРРЕЕ передбачено, що у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача або представника споживача оформлюється акт про порушення. Відповідно до п. 8.2.6 ПРРЕЕ на підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. Відповідно до п. 8.2.7 ПРРЕЕ у разі незгоди споживача з фактом безоблікового споживання електричної енергії та відмови від сплати вартості необлікованої електричної енергії оператор системи звертається з позовом до суду для підтвердження факту безоблікового споживання електричної енергії та стягнення вартості необлікованої електричної енергії. Спірні питання, які виникають між сторонами при складанні акта про порушення та/або визначенні обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, вирішуються Регулятором, центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізацію державної політики в електроенергетичному комплексі, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в галузі електроенергетики відповідно до компетенції, енергетичним омбудсменом та/або судом. Відповідно до п. 8.4.1 ПРРЕЕ, оператор системи визначає обсяг та вартість електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення цих Правил та/або виявлення фактів безоблікового споживання електричної енергії, самовільного підключення до об`єктів електроенергетики і споживання електричної енергії без засобів вимірювальної техніки, відповідно до вимог цієї глави. У разі своєчасного (до виявлення порушення представниками оператора системи) письмового повідомлення споживачем оператора системи про виявлені ним пошкодження засобів вимірювальної техніки, пошкодження або зрив пломб (за умови відсутності явних ознак втручання в роботу засобів вимірювальної техніки) чи пошкодження індикатора (за умови наявності активного елемента індикатора) або спрацювання індикатора (за умови відсутності підтвердження заводом виробником індикатора факту його спрацювання внаслідок дії магнітного поля) положення цієї глави не застосовуються. Відповідно до п.п. 1 п. 8.4.2. ПРРЕЕ визначення обсягу та вартості не облікованої електричної енергії здійснюється оператором системи на підставі акта про порушення, складеного у порядку, визначеному цими Правилами, у разі виявлення, зокрема, таких порушень: порушення цілісності пломб, цілісності пломбувального матеріалу, на якому встановлені пломби (дріт, кордова нитка тощо), порушення цілісності гвинтів, на яких закріплено пломбувальний матеріал (далі пошкодження пломб), або відсутність на засобах вимірювальної техніки пломб з відбитками тавр про їх повірку чи пломб з відбитками тавр оператора системи або інших заінтересованих сторін, установлених на кріпленнях кожуха лічильника електричної енергії (за умови наявності акта про пломбування, складеного в порядку, установленому Кодексом комерційного обліку, або іншого документа, який підтверджує факт пломбування і передачу на збереження засобів вимірювальної техніки, установлених пломб, та за умови втручання споживача в роботу засобів вимірювальної техніки). Відповідно до статті 509 ЦК України, зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 цього Кодексу. Відповідно до ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Відповідно до ч. 2 ст. 625 ЦК України боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. Відповідно до ст.ст. 12, 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених Кодексом. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях. Мотиви та висновки суду Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку позов задовольнити з огляду на таке. За змістом ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Частиною 1 ст. 16 ЦК України передбачено, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу Судом встановлено, що [PERSON] зареєстрована та проживає по [ADDRESS] , є споживачем електричної енергії за вказаною адресою, здійснила безоблікове користування електричною енергією шляхом зриву пломби оператора системи розподілу №С15654364, встановленої на клемній кришці лічильника, тип Модуль 1.2102М, зав, номер 00107834. Суд зауважує, що в суспільстві існують певні правила співжиття, покликані гармонізувати інтереси індивідуума з інтересами інших осіб та суспільства загалом. Отже, якщо законодавчі акти встановлюють певні правила щодо користування електричною енергією, то власник (наймач) квартири, який відповідно є споживачем електричної енергії, зобов`язаний користуватися цією електроенергією з дотриманням встановлених правил. Факт безоблікового\~користування електричною\~енергією у\~будинку [ADDRESS] підтверджується актом про порушення №В001517 від 08.11.2023. Вказаними діями [PERSON] завдала шкоди позивачу. Розмір завданої шкоди визначено згідно розрахунку, проведеного відповідно до методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Національною комісією регулювання електроенергетики України. Даний розрахунок відповідачем не оспорений та не надано суду власного розрахунку. Положеннями ст. 22 ЦК України закріплено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитки відшкодовуються в повному обсязі, якщо інше не встановлено законом або договором. Нормою ст. 1166 ЦК України встановлено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка ї завдала. Так, відповідно до змісту наведених вище положень законодавства підставою для виникнення у споживача житлово-комунальних послуг обов`язку зі сплати їх вартості є в першу чергу наявність між таким споживачем та постачальником послуг або іншим уповноваженим учасником цих правовідносин договору про надання відповідних послуг. Разом з тим, споживачі зобов`язані своєчасно і в повному обсязі оплатити житлово-комунальні послуги, якщо вони фактично користувалися ними. Факт відсутності договору про надання житлово-комунальних послуг сам по собі не може бути підставою для звільнення споживачів від оплати послуг у повному обсязі, що закріплено в ст.9 Закону України «Про житлово-комунальні послуги». Наведена правова позиція суду узгоджується із правовими висновками Великої Палати Верховного Суду, викладеними в постанові від 07 липня 2020 року по справі №712/8916/17. Відповідно до ст. 509 Цивільного кодексу України, зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої особи (кредитора) певну дію, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання виникають із підстав, встановлених статтею 11 ЦК України. Відповідно до цієї статті підставою виникнення цивільних прав та обов`язків є договори та інші правочини; цивільні права та обов`язки можуть виникати безпосередньо з актів цивільного законодавства. Отже, позивач і відповідач є сторонами у зобов`язанні, а згідно із статтею 526 ЦК України, зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього та, інших актів цивільного законодавства Враховуючи,\~що [PERSON] є споживачем електричної енергії в будинку [ADDRESS] , частково відшкодувала заподіяну шкоду в розмірі 9433 грн, однак несплаченою залишається вартість необлікованої електричної енергії в розмірі 8934,11 грн, а тому вона підлягає стягненню з відповідача. Крім того, позивач просить стягнути з відповідача інфляційні втрати у розмірі 427,24 грн та 3% річних у розмірі 189,45 грн. Відповідно до ч. 1 ст. 625 ЦК України боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Згідно з ч. 2 ст. 625 ЦК України боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений законом або договором. Оскільки ст. 625 ЦК України розміщена в розділі І "Загальні положення про зобов`язання" книги 5 ЦК України, то вона поширює свою дію на всі зобов`язання, якщо інше не передбачено в спеціальних нормах, які регулюють суспільні відносини з приводу виникнення, зміни чи припинення окремих видів зобов`язань. Відповідно до вимог ч. 2 ст. 625 ЦК України боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. Нарахування інфляційних втрат на суму боргу та трьох процентів річних входять до складу грошового зобов`язання і є особливою мірою відповідальності боржника за прострочення грошового зобов`язання, оскільки виступають способом захисту майнового права та інтересу, який полягає у відшкодуванні матеріальних втрат кредитора від знецінення грошових коштів унаслідок інфляційних процесів та отриманні компенсації (плати) від боржника за користування утримуваними грошовими коштами, належними до сплати кредиторові. Зазначене відповідає правовим висновкам, вказаним зокрема у постановах Великої Палати Верховного Суду від 16 січня 2019 року у справі № 373/2054/16-ц, від 23 жовтня 2019 року у справі №723/304/16-ц. З огляду на те, що відповідач прострочила виконання грошового зобов`язання, вона на вимогу позивача повинна сплатити інфляційні втрати в розмірі 427,24 грн та 3% річних від простроченої суми в розмірі 189,45 грн. Судові витрати. Позивачем при зверненні до суду з даним позовом згідно платіжної інструкції №10153 від 28.07.2025 сплачено судовий збір в розмірі 2422,40 грн. Відповідно до\~ч. 1 ст. 141 ЦПК України\~судовий збір\~покладається на\~сторони пропорційно\~розміру задоволених\~позовних вимог. У зв`язку із задоволенням позову в повному обсязі на підставі ч. 1 ст. 141 ЦПК України суд вважає необхідним стягнути з відповідача на користь позивача судовий збір в розмірі 2422,40 грн.

Outcome: approved