Jurisdiction: civil
Date: 2025-11-23 00:00:00

Позивач [PERSON] через свого представника - адвоката Гудзиму О.В. через «Електронний суд» звернулася до Деснянського районного суду м.Києва про визначення додаткового строку для прийняття спадщини за заповітом. Позовні вимоги обґрунтовує тим, що [INFO] померла бабуся Позивача - [PERSON] , яка проживала за адресою: [ADDRESS] . Так як бабуся останні роки життя проживала в будинку разом з матір`ю Позивача - [PERSON] , яка була її донькою, то Позивач вважала, що відсутнє будь-яке майно на яке вона могла претендувати, як спадкоємиця. У зв`язку з початком повномасштабної війни Позивач ( [PERSON] разом з своїми неповнолітніми дітьми була змушена виїхати за межі України в березні 2022 року, що підтверджується відповідними відмітками у закордонному паспорті, і на даний час разом зі своїми неповнолітніми дітьми отримавши тимчсовий захист (прихист) у Республіці Австрії проживає у місті Вельс (Республіка Австрія). Але [INFO] мати Позивача - [PERSON] , коли перебирала фотографії у квартирі, де остання проживала разом з померлою бабусею, знайшла заповіт від 13 липня 2018 року. Згідно заповіту від 13 липня 2013 року [PERSON] заповіла Позивачу належну їй на праві власності квартиру [ADDRESS] . Після отримання цієї інформації Позивач звернулася в телефонному режимі за консультацією до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Рафалович-Полегойко Віталіни Федорівни з проханням роз`яснити можливість щодо подачі та прийняття заяви Позивача на прийняття спадщини, але Позивачу було повідомлено, що їй буде відмовлено у прийнятті заяви, бо шестимісячний строк на подання заяви на той момент вже сплив. В травні місяці 2025 року Позивач зв`язалася з адвокатом Гудзиою О.В. з яким у місті Варшава (Республіка Польща) 22 травня 2025 року уклала договір про надання правничої допомоги, згідно якого адвокат Гудзима О.В., як представник Позивача, зобов`язується підготувати та подати позовну заяву до суду з метою встановлення додаткового строку для подання заяви про вступ у спадщину. Слід зазначити, що після смерті [PERSON] , спадкова справа досі не була заведена, і ніхто з інших спадкоємців до спадщини не вступав. Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 09.07.2025 року справу передано головуючій-судді Панченко О.М. Ухвалою Деснянського районного суду м.Києва від 10.07.2025 року позовну заяву залишено без руху. 14.07.2025 року через «Електронний суд» від представника позивача надійшла заява про усунення недоліків позовної заяви. Ухвалою Деснянського районного суду м.Києва від 15.07.2025 року відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження. 21.07.2025 року на адресу суду від представника Відповідача надійшов відзив у якому просила суд прийняти рішення відповідно до чинного законодавства. 02.09.2025 року від представника позивача - адвоката - Гудзими О.В. через «Електронний суд» надійшло клопотання про витребування доказів. Ухвалою Деснянського районного суду м.Києва від 03.09.2025 року витребувано докази по справі. 15.09.2025 року на виконання вимог ухвали суду від 03.09.2025 року надійшла витребувана судом інформація. Позивач та її представник у судове засідання не з`явилися, від представника позивача надійшла заява про розгляд справи без їхньої участі, заявлені вимоги підтримують у повному обсязі. Представник відповідача у судове засідання не з`явився, у відзиві на позов просив прийняти рішення відповідно до норм чинного законодавства, судове засідання просив проводити за його відсутності. Оскільки сторони не з`явились у судове засідання, то відповідно до ч. 2ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснюється. Дослідивши надані документи і матеріали, всебічно та повно з`ясувавши обставини, на яких ґрунтуються заявлені вимоги, об`єктивно оцінивши в сукупності докази, які мають значення для розгляду справи, суд дійшов до таких висновків. Судом встановлено, що [PERSON] померла [INFO] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серія [NUMBER] . Згідно з Заповітом від 13.07.2017 року [PERSON] , [INFO] заповіла [PERSON] , [INFO] квартиру, що розташована за адресою: [ADDRESS] . Окрім того, факт складення заповіту підтверджується Витягом зі Спадкового реєстру №52602946 від 13.07.2018 року. Відповідно до матеріалів справи на виконання вимог ухвали суду від 03.09.2025 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Рафалович-Полегойко В.Ф. було надано інформаційну довідку зі Спадкового реєстру за №82537325 від 15.09.2025 року (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) про те, що спадкова справа після смерті [PERSON] не заводилася, спадщина ніким не приймалася. Як зазначає у позовній заяві Позивач, після отримання інформації про існування заповіту остання в телефонному режимі звернулася до приватного нотаріуса з проханням роз`яснити можливість отримання спадщини, але Позивачу було повідомлено, що їй буде відмовлено у прийнятті заяви, через сплив шестимісячного строку на подання такої заяви. Згідно зі ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Відповідно до ст.1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповіт або за законом. Згідно зі ст.1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Статтею 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлено строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини; якщо виникнення у особи права на спадщину залежить від неприйняття спадщини або відмови в його прийнятті іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється в три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття. Згідно з ч. 3ст. 1272 вказаного Кодексу за позовом спадкоємця, що пропустив строк для прийняття спадщини із поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до ст. 1272 ЦК України визначено наслідки пропуску строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. Судом встановлено, що позивач пропустила встановлений законодавством строк для прийняття спадщини, тому вправі звернутися до суду з позовом для визначення їй додаткового строку для прийняття спадщини. Згідно з п. 24Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30.05.2008 «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Постановою Верховного Суду України від 23.08.2017 у справі № 6-1320цс17 зазначено, що правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними. Аналогічний правовий висновок висловив і Верховного Суду у постанові від 26.06.2019, справа №565/1145/17. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Аналізуючи зібрані у справі докази в світлі наведених правових норм, суд вважає, що строк на звернення із заявою про прийняття спадщини пропущений з поважних причин. Як було зазначено у позовній заяві та підтверджено документально позивач пропустила шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини у зв`язку з тим, що вона не була обізнана про наявність заповіту, про який випадково дізналась 10.04.2025 року, коли мати Позивачки перебирала фотографії у квартирі, де остання проживала разом із померлою бабусею. Крім того у зв`язку з початком повномасштабної війни Позивач ( [PERSON] ) разом з своїми неповнолітніми дітьми була змушена виїхати за межі України в березні 2022 року, що підтверджується відповідними відмітками у закордонному паспорті, і на даний час разом зі своїми неповнолітніми дітьми отримавши тимчасовий захист (прихист) у Республіці Австрії проживає у місті Вельс (Республіка Австрія). Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані докази в їх сукупності, оскільки позивач пропустила строк прийняття спадщини, відсутні інші спадкоємці, які б звернулися в установлені строки для прийняття спадщини, то суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини [PERSON] поважними, а позов задовольнити, та визначити їй додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини. Крім того, суд звертає увагу на те, що визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не вирішує питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, установленому статтею 1269 ЦК України, звернувшись в нотаріальну контору, після чого вважається таким, що прийняв спадщину. Відповідно до ч. 4 ст. 268 ЦПК України у разі неявки всіх учасників справи у судове засідання, яким завершується розгляд справи, або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, суд підписує рішення без його проголошення. Частиною 5 передбачено, що датою ухвалення рішення є дата його проголошення (незалежно від того, яке рішення проголошено - повне чи скорочене). Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення. На підставі викладеного, ст.ст.1268,1270,1272 ЦК України,

Outcome: approved