Jurisdiction: civil
Date: 2025-11-16 00:00:00

позивач [PERSON] , в інтересах якого діє [PERSON] , інтереси яких представляє адвокат Андрєєв Андрій Анатолійович, звернувся до суду із зазначеним позовом та просить суд встановити йому додатковий строк для подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини після смерті його батька - [PERSON] , який помер [INFO] , посилаючись на поважність причин пропуску строку. В обґрунтування позову зазначив, що згідно Державного акту на право власності на земельну ділянку серія ДН N° 141296 від 30.11.2004р. [PERSON] є власником земельних ділянок загальною площею 7.3900 га за кадастровим номерами: N° 465 - 1420984500:01:064:0468; N° 465 - 1420984500:01:059:0444; № 465 - 1420984500:01:070:0444, яка розташована на території Клинівської сільської Ради Артемівського району (н/ч Бахмутського району) Донецької області. Відповідно до Інформаційного листа Клинівського старостинського округу Бахмутської міської ради від 08.10.2021р. № 183/20-03-20, [PERSON] з 21.02.1974 року був зареєстрований за адресою: [ADDRESS] . Відповідно до свідоцтва про смерть від 07.11.2020р. № [NUMBER] , [PERSON] , помер [INFO] . Місце смерті місто Попасна, Луганської області. Він - позивач є рідним сином [PERSON] . Також у нього є рідний брат [PERSON] . Він з 25.10.1999р. по теперішній час зареєстрований та проживає за адресою: [ADDRESS] . В зв`язку з поганими стосунками, які склалися між ним та батьком вони останні роки між собою не спілкувалися. Про смерть свого батька, він дізнався пізніше, так як сам проживав за іншою адресою, а батько. помер в іншій області та місті, ніж був зареєстрований. Після смерті батька, Державний акт на право власності на земельну ділянку знаходився у його брата, про які він взагалі не знав, тим паче у зв`язку з тим, що його брат зловживав спиртними напоями та вів нетверезий спосіб життя, він зі своїм братом не спілкувався. Також, починаючи приблизно з 2008 року його брат декілька років знаходився в тюремному ув`язненні, а Державні акти на право власності на земельну ділянку ним були втрачені. Наразі, після придбання будинку, в якому був зареєстрований його батько, Державні акти на право власності на земельну ділянку були знайдені [PERSON] і знаходяться на зберіганні у неї. У вересні 2021 року [PERSON] в його інтересах, звернулася до Приватного нотаріусу Бахмутського районного нотаріального округу Донецької області із заявою про прийняття спадщини, але йому постановою від 13.09.2021р. було відмовлено на підставі ст. 1270 ЦК України, у зв`язку з пропуском строку для прийняття спадщини. У зв`язку зі своєю необізнаністю, а також взявши до уваги, що він не знав про існування державних актів на право власності на земельну ділянку і які були приховані його братом, а також те, що батько осатаній час перед своєю смертю проживав за іншою адресою, де і помер, а він не спілкувався зі своїм батьком і довгий час не знав про його смерть, позивач просить суд визнати причину пропуску строку подання заяви про прийняття спадщини поважною та задовольнити заявлені вимоги. Ухвалою Артемівського міськрайонного суду Донецької області від 15 листопада 2021 року було прийнято до розгляду позовну заяву та відкрито провадження у справі, розгляд справи постановлено проводити за правилами загального позовного провадження. Голова Верховного Суду розпорядженням від 21 жовтня 2022 року № 61 передав територіальну підсудність судових справ Артемівського міськрайонного суду Донецької області Дружківському міському суду Донецької області. Згідно із рішенням Вищої ради правосуддя №3707/0/15-24 від 19.12.2024 територіальна підсудність справ Дружківського міського суду Донецької області була змінена на Довгинцівський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області. Ухвалою суду від 07 жовтня 2025 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті. У судове засідання сторони не з`явились. Позивач надав до суду заяву про розгляд справи без його участі, заявлені позовні вимоги підтримує у повному обсязі та просить суд їх задовольнити. Від представник відповідача в матеріалах справи міститься заява про розгляд справи без його участі, не заперечує проти задоволення позову. Враховуючи вимоги частини першої статті 223 ЦПК України та надані учасниками справи заяви, суд вважає можливим розглянути справу у їх відсутність на підставі наявних у справі доказів, оскільки сторони були належним чином повідомлені про дату, час і місце цього засідання, однак їх неявка не перешкоджає розгляду справи по суті. Дослідивши матеріали справи, оцінивши зібрані у справі докази у їх сукупності, вирішуючи спір в межах заявлених позовних вимог і на підставі наданих сторонами доказів, суд доходить таких висновків. Частиною першою статті 15 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Відповідно до частини першої статті 16 ЦК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Як встановлено судом, [INFO] помер батько позивача [PERSON] , [INFO] (а.с. 6зв. - копія свідоцтва про народження, а.с. 8 - копія свідоцтва про смерть). [PERSON] (за життя) відповідно до Державного акта на право власності на земельну ділянку серії ДН № 141296 від 30.11.2004 року, виданого на підставі розпорядження голови Артемівської райдержадміністрації № 811 від 15.10.2004, належала земельна ділянка площею 7.3900 га за кадастровим номерами: №465 - 1420984500:01:064:0468; №465 - 1420984500:01:059:0444; № 465 - 1420984500:01:070:0444, яка розташована на території Клинівської сільської Ради Артемівського району (н/ч Бахмутського району) Донецької області (а.с. 9-9зв. - копії акта та плану). Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина на вказану земельну ділянку. На час відкриття спадщини спадкодавець [PERSON] та спадкоємець [PERSON] були зареєстровані за різними адресами (а.с. 10, 11). Згідно зі статтею 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи (частини перша, друга статті 1220 ЦК України). Згідно частини першої статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Частиною першою та другою статті 1269 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина перша статті 1270 ЦК України). У відповідності до ст. 1261 ЦК України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Позивач є спадкоємцем першої черги за законом після смерті батька, тому звернувся до державного нотаріуса з відповідною заявою про прийняття спадщини після смерті батька, однак вже з пропущенням встановленого законом строку для прийняття спадщини (а.с. 14 - копія постанови приватного нотаріуса про відмову у вчиненні нотаріальної дії). Наслідки пропущення строку для прийняття спадщини визначені статтею 1272 ЦК України. Відповідно до частини першої статті 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України). Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій (постанова Верховного Суду від 18 вересня 2019 року у справі №234/859/16-ц). Вказана позиція підтверджується також роз`ясненнями, наданими в листі Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ від 16.05.2013 №24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування». Верховний Суд в постанові від 20 жовтня 2021 року в справі № 405/7111/19-ц (провадження № 61-10591св21) виклав правовий висновок, відповідно до якого при оцінці наявності поважних причин для визначення додаткового строку на прийняття спадщини, суди повинні розмежовувати два періоди та оцінювати наявність об`єктивних, непереборних перешкод для реалізації особою права на прийняття спадщини. Перший період визначений законом для прийняття спадщини (6 місяців від дня відкриття спадщини), а другий період від дня закінчення шестимісячного строку для прийняття спадщини до дня звернення до суду із позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини З моменту смерті батька, а це мало місце в 2005 році, до моменту звернення позивача до суду з позовом, минуло понад 15 років та впродовж цього строку позивачем не вирішувалось питання щодо прийняття спадщини, а отже суд не вбачає поважності причин пропуску строку для прийняття спадщини впродовж такого тривалого періоду, тим більше, жодного належного та допустимого доказу на підтвердження обставин викладених в позовній заяві суду не надано. Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (ч. 1 ст. 2 ЦПК України). Згідно статті 89 ЦПК України, виключне право оцінки доказів належить суду, який має оцінювати докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Ураховуючи викладене, беручи до уваги всі встановлені судом факти і відповідні їм правовідносини, суд доходить висновку про відсутність підстав для задоволення позовних вимог позивача, оскільки матеріали справи не містять жодного належного та допустимого доказу поважності причин пропуску строку для прийняття спадщини. Судові витрати відповідно до статті 141 ЦПК України відшкодуванню не підлягають. На підставі викладеного та

Outcome: dismissed