Jurisdiction: civil
Date: 2025-11-10 00:00:00

12.05.2025\~до Краснопільського\~районного суду\~Сумської області\~надійшла позовна\~заява (вх.\~№1210\~від 12.05.2025)\~про визначення\~додаткового строку\~для подачі\~заяви про\~прийняття спадщини. Позов обґрунтований тим, що [INFO] помер батько позивача - [PERSON] . Після його смерті у вересні 2024 року позивач звернувся до приватного нотаріуса Хоменко Оксани Володимирівни із заявою про прийняття спадщини, проте не зміг цього зробити, оскільки з`ясувалося, що сестра позивача - [PERSON] 08.08.2024 вже подала заяву на прийняття спадщини після смерті батька до приватного нотаріуса Сумського районного нотаріального округу Сумської області Вангородського Віталія Васильовича, який здійснює діяльність у селищі Краснопілля, спадкова справа №72902674. На той момент селище Краснопілля вже перебувало під обстрілами через військові дії з боку РФ і їхати подавати заяву до Краснопілля було небезпечно для життя. Із селища Краснопілля оголошено примусову евакуацію, у зв`язку з чим було евакуйовані всі державні органи та установи. Також до міста Суми було перенесено і нотаріальну контору приватного нотаріуса Вангородського В.В, що дало позивачеві змогу безпечно звернутися до нотаріуса та заяву про прийняття спадщини. Однак приватним нотаріусом 30.04.2025 було винесено постанову про відмову у вчиненні нотаріальних дій №220/02-31 у зв`язку з тим, що позивачем було пропущено строк на прийняття спадщини. Вирішити це питання було можливим за умови, якщо інший спадкоємець - відповідачка [PERSON] надасть заяву про дозвіл на вступ у відкриту спадкову справу, однак на даний час остання проживає за кордоном і повертатися в Україну наміру не має. Відтак позивач змушений звернутись до суду з даним позовом, оскільки іншого способу поновити строк на прийняття спадщини у нього немає. Рішенням Вищої ради правосуддя № 1105/0/15-25 від 22.05.2025 змінено з 2 червня 2025 року територіальну підсудність судових справ Краснопільського районного суду Сумської області шляхом її передачі до Зарічного районного суду міста Суми. Відповідно до довідки керівника апарату Зарічного районного суду м. Суми за актом приймання-передачі справ та документів від 20.06.2025 у зв`язку зі зміною територіальної підсудності судових справ Краснопільського районного суду Сумської області матеріали справи № 578/390/25 передані до Зарічного районного суду м. Суми, з урахуванням особливостей реєстрації та розподілу справ, визначених рішенням зборів суддів від 27.06.2025 № 13. Рішенням Вищої ради правосуддя від 08.07.2025 вирішено відрядити суддю Краснопільського районного суду Сумської області Зерю Юлію Олександрівну до Зарічного районного суду міста Суми для здійснення правосуддя строком на 1 (один) рік із 14 липня 2025 року. Відповідно до протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 21.07.2025 матеріали справи № 578/390/25 (провадження 2/591/1905/25) передані для подальшого розгляду судді Зері Ю.О. Ухвалою Зарічного районного суду м. Суми від 28.07.2025 відкрито провадження у даній справі, постановлено розглядати справу в порядку загального позовного провадження, підготовче судове засідання призначено на 26.08.2025, у подальшому підготовче засідання відкладалось до 25.09.2025. Позивач та його представник у підготовче судове засідання не прибули, згідно поданих до суду заяв просили проводити судове засідання без їхньої участі, позовні вимоги підтримали в повному обсязі. Відповідачка відзиву на позовну заяву не подавала, у підготовче судове засідання не прибула, судові повістки, направлені їй за встановленим місцем реєстрації, з урахуванням положень частини восьмої статті 128 ЦПК України вважаються врученими. Від приватного нотаріуса до суду надійшла заява про проведення судового засідання, призначеного на 25.09.2025, без його участі. Ухвалою Зарічного\~районного суду\~м.\~Суми \~від 25.09.2025\~закрито підготовче\~провадження та\~призначено справу\~№ 578/390/25\~ до\~розгляду по суті на 11.11.2025. У судове засідання з розгляду справи по суті позивач та його представник не прибули, до суду представник позивача подав заяву від 11.11.2025, у якій підтримав позовні вимоги у повному обсязі та просив розглядати справу без його участі, не заперечував проти заочного розгляду справи. Відповідачка у судове засідання не прибула, судова повістка, направлена на адресу її реєстрації, повернута до суду з відміткою відділення поштового зв`язку про відсутністю адресата, відповідно до положень частини восьмої статті 128 ЦПК України така судова повістка вважається врученою. Від третьої особи 08.10.2025 до суду надійшла заява про розгляд справи без участі приватного нотаріуса. Неявка сторін та їх представників не перешкоджає розгляду справи, при цьому судом враховано, що уся судова кореспонденція, направлена відповідачці, повернута на адресу суду без вручення, відтак суд не вбачає підстав для відкладення розгляду справи через неявку відповідачки. Враховуючи неявку відповідачки у судове засідання попри її належне повідомлення про судовий розгляд, неподання нею відзиву на позов, з огляду на позицію позивача щодо можливості ухвалення заочного рішення у справі, судом у судовому засіданні, яке відбулось 11.11.2025, постановлено протокольну ухвалу про заочний розгляд справи у відповідності до статей 280, 281 ЦПК України. Відповідно до частини другої статті 247 Цивільного процесуального кодексу України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. У зв`язку з цим на підставі статті 247 ЦПК України, суд розглядає справу без фіксування судового процесу. Розглянувши матеріали справи, дослідивши та оцінивши наявні у справі докази, суд доходить висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Правовідносини, які виникли між учасниками справи, врегульовано положеннями Книги шостої «Спадкове право» Цивільного кодексу України. За змістом статей 1216, 1217 Цивільного кодексу України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Згідно статті 1270 Цивільного кодексу України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо виникнення у особи права на спадкування залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється у три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття. Якщо строк,\~що залишився,\~менший як\~три місяці,\~він продовжується\~до трьох\~місяців. Судом встановлено, що [INFO] помер батько позивача [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть, виданим виконавчим комітетом Сумської міської ради 11.06.2024, актовий запис №1323. На підставі державного акту на право власності на земельну ділянку серії СМ № 073172 [PERSON] належала земельна ділянка загальною площею 4,2809 га, кадастровий номер 592238760007:010:0042, розташована на території Чернеччинської сільської ради Краснопільського (на даний час Сумського) району Сумської області. 28.08.2024 приватним нотаріусом сумського районного нотаріального округу Сумської області Вангородським В.В. була заведена спадкова справа № 101/2024 після померлого [INFO] [PERSON] , [INFO] , на підставі заяви про прийняття спадщини спадкоємиці першої черги доньки [PERSON] . Родинні відносини\~позивача з\~померлим батьком\~ [PERSON] \~ [INFO] , підтверджуються копією свідоцтва про народження позивача серії [NUMBER] , виданого 30.08.1976. Як вбачається з постанови приватного нотаріуса про відмову у вчиненні нотаріальної дії № 220/02-31 від 30.04.2025, спадкова справа після померлого [PERSON] заведена 28.08.2024, однак докази прийняття спадщини [PERSON] відсутні. Судом також встановлено, що з метою отримання спадщини позивач не зміг у встановлений строк звернутись до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, оскільки постійні та тривалі обстріли населеного пункту за місцем провадження нотаріусом своєї діяльності та відсутність транспортного сполучення з селищем Краснопілля перешкоджали позивачеві вчасно звернутись до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини і був пропущений шестимісячний термін на її прийняття. Статтею 1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою\~згодою спадкоємців,\~які прийняли\~спадщину,\~спадкоємець,\~який пропустив\~строк для\~прийняття спадщини,\~може подати\~заяву про\~прийняття спадщини\~нотаріусу або\~в сільських\~населених пунктах\~-\~уповноваженій на\~це посадовій\~особі відповідного\~органу місцевого\~самоврядування за\~місцем відкриття\~спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Правила частини третьої 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними. Зазначена правова позиція викладена у постанові Верховного Суду України у справі №6-1320цс17 від 23.08.2017; у постанові Верховного Суду України від 06.09.2017 у справі №6-496 цс17. Незначний термін пропуску строку для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини є поважною причиною для звернення до суду за визначенням додаткового строку. Вказану правову позицію висловив Верховний Суд у постанові від 17.10.2018 у справі № 681/203/17-ц. Згідно узагальнення про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування Вищого Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 №24-753/0/4-13 належними відповідачами у спорах про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є спадкоємці, які прийняли спадщину, або територіальні громади в особі органів місцевого самоврядування а місцем відкриття спадщини. Належним відповідачем у справі є [PERSON] , однак її постійне перебування за межами України позбавляє позивача можливості отримати від неї згоду на подання заяви про прийняття спадщини після смерті батька. Згідно пункту 24 Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30.05.2008 «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Згідно зі статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» та частиною четвертою статті 10 ЦПК суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права. Згідно зі статтею 6 Конвенції з прав людини та основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. \~ \~ \~ \~Статтею 13 Конвенції визнається право на ефективний спосіб захисту прав, і це означає, що особа має право пред`явити в суді таку вимогу на захист цивільного права, яка відповідає змісту порушеного права та характеру правопорушення. \~ \~ \~ \~Ураховуючи те, що в законодавстві не міститься визначення поняття поважності причин пропуску строку для прийняття спадщини, їх поважність повинна визначатися судом у кожному випадку, виходячи з конкретних обставин справи. Нормами статей 12, 13\~ЦПК України закріплено такі принципи цивільного судочинства, як змагальність сторін та диспозитивність цивільного судочинства, які полягають в тому, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи (частина 1 статті 76 ЦПК України). Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування (частина 1 статті 77 ЦПК України). Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування (частина 2 статті 78 ЦПК України). Згідно із частиною 1 статті 81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 82 цього Кодексу. Згідно із частинами 5, 6 статті 81\~ЦПК України докази подаються сторонами та іншими учасниками справи, які беруть участь у справі. Доказуванню не може ґрунтуватися на припущеннях. Суд, оцінивши наявні у справі докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому їх досліджені, враховуючи відсутність спору про спадщину, доходить висновку про можливість задоволення позову та визначення позивачу додаткового строку для прийняття спадщини після смерті померлого батька [PERSON] , оскільки наведені у позові причини пропуску строку на звернення до нотаріуса у своїй сукупності свідчать про поважність причин пропуску такого строку. У відповідності до положень статей 133, 141 ЦПК України судові витрати суд залишає за позивачем.

Outcome: approved