Jurisdiction: civil
Date: 2025-11-11 00:00:00

У квітні 2023 року представник\~КП "Павлоградтеплоенерго"\~звернувся до\~суду з\~позовом до\~ [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , в якому просить стягнути солідарно з відповідачів на свою користь заборгованість за спожиту теплову енергію з урахуванням індексу інфляцій, 3% річних та пені в сумі 118310,25 грн та судові витрати. Позов обґрунтовано тим, що відповідач є постачальником послуг з централізованого опалення, а відповідачі є споживачами вказаних послуг, що надаються за адресою: [ADDRESS] . Однак відповідачі оплату за спожиту фактично теплову енергію не проводили, у зв`язку з чим за період з 01.01.2002 року по 01.04.2023 року утворилась заборгованість по сплаті вказаних послуг у розмірі 118310,25 грн. У зв`язку із вказаними обставинами позивач звернувся до суду із зазначеним позовом. Представник відповідача, Шигоріної В.О., при ухваленні рішення просив застосувати позовну давність, у зв`язку з чим стягнути заборгованість за останні три роки, які передували зверненню до суду, а саме за період з 27.04.2020 по 27.04.2023. Відповідно до письмової заяви просив розглянути справу за його відсутності. Відповідно до додаткових пояснень, відповідач зазначив, що строк позовної давності за вимогами, що виникли після 12.03.2017 року, вважається продовженим на підставі п.12 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України, до закінчення дії карантину, встановленого КМУ України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), а також зупиненим на строк дії воєнного стану в Україні. Позивач разом з позовом надав суду заяву, згідно якої просить суд розглянути справу у його відсутність, позовні вимоги підтримав. Відповідач, [PERSON] , просив розглянути справу без його участі, у задоволенні позовної заяви відмовити. Відповідач, [PERSON] , просила розглянути справу без її участі, проти задоволення позовних вимог заперечила з підстав, викладених у заяві про застосування позовної давності. Дослідивши письмові докази, які містяться в матеріалах справи, суд приходить до наступного. Судом встановлено, що відповідач, [PERSON] , є власником квартири за адресою: [ADDRESS] , з 02 червня 2017 року. Вказане підтверджується інформацією з Державного реєстру прав власності на нерухоме майно, а також копією договору купівлі-продажу від 02.06.2017 року. Відповідач, [PERSON] , зареєстрована за адресою: [ADDRESS] , з 01.08.2019 року по теперішній час, тобто є споживачем наданих послуг теплопостачання. Відповідач, [PERSON] , зареєстрована за адресою: [ADDRESS] , з 15.10.2019 року по теперішній час, тобто є споживачем наданих послуг теплопостачання. Відповідач, [PERSON] , зареєстрований за адресою: [ADDRESS] , з 01.08.2019 року по теперішній час, тобто є споживачем наданих послуг теплопостачання. Відповідач, [PERSON] , зареєстрована за адресою: [ADDRESS] , з 20.11.2019 року по теперішній час, тобто є споживачем наданих послуг теплопостачання. Відповідно до ч.3 ст.9\~зазначеного Закону\~дієздатні особи, які проживають та/або зареєстровані у житлі споживача, користуються нарівні зі споживачем усіма житлово-комунальними послугами та несуть солідарну відповідальність за зобов`язаннями з оплати житлово-комунальних послуг. Комунальне підприємство «Павлоградтеплоенерго» надає послуги теплопостачання за адресою: [ADDRESS] . Згідно копії ліцензії Дніпропетровської ОДА, позивач є постачальником теплової енергії. Відповідно копії типового індивідуального договору про надання послуг з постачання теплової енергії, відповідачі уклали вказаний договір із позивачем. Плата за послуги теплопостачання не проводилась своєчасно на розрахунковий рахунок підприємства щомісячно, не пізніше останнього числа місяця, що настає розрахунковим. Згідно копії особистого рахунку № [NUMBER] станом на березень 2023 року за адресою: [ADDRESS] наявна заборгованість по сплаті комунальних платежів за надані позивачем послуги щодо теплової енергії, яка становить 106\~895,28 грн. Відповідно до п.2 ч.1 ст.5 Закону України "Про житлово-комунальні послуги" до житлово-комунальних послуг належать комунальні послуги - послуги з постачання та розподілу природного газу, постачання та розподілу електричної енергії, постачання теплової енергії, постачання гарячої води, централізованого водопостачання, централізованого водовідведення, поводження з побутовими відходами. Згідно з п.5 ч.2 ст.7 вказаного Закону індивідуальний споживач зобов`язаний оплачувати надані житлово-комунальні послуги за цінами/тарифами, встановленими відповідно до законодавства, у строки, встановлені відповідними договорами. Згідно з ч.1 ст.9 Закону України "Про житлово-комунальні послуги" споживач здійснює оплату за спожиті житлово-комунальні послуги щомісяця, якщо інший порядок та строки не визначені відповідним договором. Споживач не звільняється від оплати житлово-комунальних послуг, отриманих ним до укладення відповідного договору. У частині першій статті 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Оскільки відповідач, [PERSON] набула права власності на квартиру 02.06.2017 року, а місце проживання відповідачів, [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , а також [PERSON] зареєстровано за адресою утворення заборгованості за оплату послуг з теплопостачання тільки з 2019 року, тобто доказів споживання послуг за адресою утворення заборгованості за оплату послуг з теплопостачання: [ADDRESS] , до червня 2017 року, позивачем у порушення ст.81 ЦПК України суду не надано. Щодо застосування наслідків пропуску строку позовної давності. Як визначено статтями\~256,\~257 Цивільного кодексу України, позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу. Загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки. За змістом\~статті 261 Цивільного кодексу України, перебіг позовної давності починається від дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила. За зобов`язаннями з визначеним строком виконання перебіг позовної давності починається зі спливом строку виконання. Оплата за комунальні послуги нараховується і підлягає оплаті щомісячно, отже перебіг строку позовної давності обраховується окремо щодо кожного щомісячного платежу. Відповідно\~ст. 264 Цивільного кодексу України, перебіг позовної давності переривається вчиненням особою дії, що свідчить про визнання нею свого боргу або іншого обов`язку. Після переривання перебіг позовної давності починається заново. Постановою Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 №211 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби (COVID-19), спричиненої коронавірусом SARS COV-2»\~з 12 березня 2020 на території України був встановлений карантин. 02 квітня 2020 року набув чинності\~Закон України від 30 березня 2020 року № 540-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)», відповідно до підпункту 3 пункту 12 розділ ХІІ «;Прикінцеві положення»\~ЦК України\~доповнено пунктом 3 такого змісту: «3. Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями\~49,\~83,\~84,\~170,\~178,\~179,\~180,\~181,\~185,\~210,\~222,\~253,\~275,\~284,\~325,\~354,\~357,\~360, 371,\~390,\~393,\~395,\~398,\~407,\~424\~цього\~Кодексу, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, подання доказів, витребування доказів, забезпечення доказів, а також строки звернення до суду, подання відзиву та відповіді на відзив, заперечення, пояснень третьої особи щодо позову або відзиву, залишення позовної заяви без руху, подання заяви про перегляд заочного рішення, повернення позовної заяви, пред`явлення зустрічного позову, заяви про скасування судового наказу, розгляду справи, апеляційного оскарження, розгляду апеляційної скарги, касаційного оскарження, розгляду касаційної скарги, подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами продовжуються на строк дії такого карантину». Таким чином строк загальної позовної давності продовжується на період дії карантину. Період дії карантину: з 12 березня 2020 року по 30 червня 2023 року. Враховуючи норми\~ст. 257 ЦК України\~всі заборгованості, які утворились за період з 12 березня 2017 року по 12 березня 2020 року мають продовжені строки позовної давності. Як встановлено судом, у зв`язку із тривалою несплатою відповідачами комунальних платежів за надані позивачем послуги з постачання теплової енергії за адресою: [ADDRESS] виникла заборгованість по сплаті комунальних платежів за надані позивачем послуги щодо теплової енергії, яка становить 106895,28 грн. Таким чином, з відповідача, [PERSON] підлягає стягненню заборгованість за спожиту теплову енергію за період з червня 2017 року до 01 серпня 2019 року в розмірі 21\~654,66 грн. З [PERSON] підлягає стягненню солідарно з [PERSON] та [PERSON] за період з 01 серпня 2019 року до 14 жовтня 2019 року. Однак, як вбачається з особового рахунку № [NUMBER] , оформленого на відповідачів, за адресою: [ADDRESS] , в період з серпня 2019 року до жовтня 2019 року КП «Павлоградтеплоенерго» Павлоградської міської ради не було нараховано грошових сум для оплати послуг теплопостачання. З [PERSON] підлягає стягненню солідарно з [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] за період з 15 жовтня 2019 року до 19 листопада 2019 року в розмірі 1\~027,16 грн. З [PERSON] підлягає стягненню солідарно з [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] за період з 20 листопада 2019 року до квітня 2023 року в розмірі 49 388,41 грн. Також позивач нарахував 9\~675,45 грн інфляційний втрат, 1551,01 грн три відсотки річних, 188,51 грн пені. Відповідно до\~ст. 625 ЦК України\~Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. Згідно підпункту 4 пункту 3 Прикінцевих положень Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на запобігання виникненню і поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)» На період дії карантину або обмежувальних заходів, пов`язаних із поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19), та протягом 30 днів з дня його відміни забороняється: 4) нарахування та стягнення неустойки (штрафів, пені) за несвоєчасне здійснення платежів за житлово-комунальні послуги. Відповідно до п.15, 18 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України: 15. У разі прострочення позичальником у період дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби COVID-19, або/та у тридцятиденний строк після дня завершення дії такого карантину виконання грошового зобов`язання за договором, відповідно до якого позичальнику було надано кредит (позику) банком або іншим кредитодавцем (позикодавцем), позичальник звільняється від обов`язків сплатити на користь кредитодавця (позикодавця) неустойку, штраф, пеню за таке прострочення. 18. У період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування у разі прострочення позичальником виконання грошового зобов`язання за договором, відповідно до якого позичальнику було надано кредит (позику) банком або іншим кредитодавцем (позикодавцем), позичальник звільняється від відповідальності, визначеної статтею 625 цього Кодексу, а також від обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за таке прострочення. Установити, що неустойка (штраф, пеня) та інші платежі, сплата яких передбачена відповідними договорами, нараховані включно з 24 лютого 2022 року за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) за такими договорами, підлягають списанню кредитодавцем (позикодавцем). За таких обставин, законодавцем заборонено нарахування неустойки (штрафів, пені) на час карантину (з 12.03.2020 року по 30.06.2023 року) та на період воєнного стану (з 24.02.2022 року по теперішній час), а тому позовні вимоги про стягнення неустойки за цей період задоволенню не підлягають. Відповідно до ч.1 ст.141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Outcome: partial