Jurisdiction: civil
Date: 2025-11-11 00:00:00

1.Позиції сторін, процесуальні дії 1.1.\~Заступник керівника Черкаської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Державного агентства України з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм в особі Управління державного агентства та продовольчих програм у Черкаській області, Леськівської сільської ради звернувся\~до Черкаського районного суду Черкаської області з позовною заявою до [PERSON] про відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування водних біоресурсів. В обґрунтування своїх вимог позивач вказує,\~що Черкаського окружною прокуратурою здійснювалося процесуальне керівництво у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 12025255330000518 від 18.05.2025 за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України. Вироком Черкаського районного суду Черкаської області від 04.06.2025 у справі № 707/2015/25 [PERSON] визнано винним у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України та призначено відповідне покарання. Судове рішення набрало законної сили 08.07.2025.За обставинами справи [PERSON] , маючи умисел на незаконне зайняття рибним добувним промислом, 18.05.2025 в невстановлений в ході досудового розслідування період часу, перебуваючи в акваторії річки Дніпро, за координатами 49.334301, 32.325642, в адміністративних межах села Худяки, Леськівської територіальної громади, Черкаського району, Черкаської області, умисно, усвідомлюючи суспільнонебезпечний характер своїх дій та бажаючи настання суспільно-небезпечних наслідків, шляхом занурення помістив у воду, без передбаченого законом дозволу на вилов риби, одну месинову сітку довжиною близько 70 метрів, розміром вічка 70 на 70 мм, яка відноситься до сіткового знаряддя добування (вилову) та являються забороненими, відповідно до пункту 1 розділу ІV «Правил любительського та спортивного рибальства», затверджених наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України №700 від 19.09.2022 та зареєстрованих в Міністерстві юстиції України 16.11.2022 за №1412/38748, в результаті чого виловив рибу виду: лящ 30 шт. Відповідно до листа інституту рибного господарства Національної академії аграрних наук України № 553-05/25 від 26.05.2025, своїми умисними діями [PERSON] , завдав шкоди водним біоресурсам України, внаслідок незаконного вилову риби в акваторії Кременчуцького водосховища, річки Дніпро, в адміністративних межах села Худяки, Леськівської територіальної громади, Черкаського району, Черкаської області, за координатами 49.334301, 32.325642, у вигляді істотної шкоди рибному господарству України на загальну суму 49 470,00 грн, яка згідно п. 12 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 10.12.2004 року №17 «Про судову практику у справах про злочини та інші правопорушення проти довкілля» являється істотною через вилов риби в період нересту. Матеріальні збитки в сумі 49 470 гривні, спричинені протиправними діями [PERSON] , до цього часу не відшкодовані 1.2.\~\~В судовому засіданні прокурор підтримала позовні вимоги з підстав, які викладені у позові, просила позов задовольнити. Представник позивача Державного агентства України з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм в особі Управління державного агентства та продовольчих програм у Черкаській області в судове засідання не з`явився, про час і місце судового засідання повідомлений належним чином. Представник позивача Леськівської сільської ради в судове засідання не з`явився, про час і місце судового засідання повідомлений належним чином. Відповідач в судовому засіданні визнала позов у повному обсязі. 2.Обставини справи, зміст спірних правовідносин 2.1. Згідно з вироком Черкаського районного суду Черкаської області від 04 червня 2025 року по справі №707/2015/25, який набрав законної сили 08.07.2025, [PERSON] визнано винуватим у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.246 КК України призначено покарання у виді одного року обмеження волі. На підставі ст.75 КК України звільнено [PERSON] від відбування призначеного основного покарання з випробуванням терміном на один рік та покладено обов`язки, предбачені ст.76 КК України. Як вбачається зі змісту вищевказаного вироку, [PERSON] , маючи умисел на незаконне зайняття рибним добувним промислом, 18.05.2025 року в невстановлений в ході досудового розслідування період часу, перебуваючи в акваторії річки Дніпро, за координатами 49.334301, 32.325642, в адміністративних межах села Худяки, Леськівської територіальної громади, Черкаського району, Черкаської області, умисно, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій та бажаючи настання суспільно-небезпечних наслідків, шляхом занурення помістив у воду, без передбаченого законом дозволу на вилов риби, одну месинову сітку довжиною близько 70 метрів, розміром вічка 70 на 70 мм, яка відноситься до сіткового знаряддя добування (вилову) та являються забороненими, відповідно до пункту 1 розділу ІV «Правил любительського та спортивного рибальства», затверджених\~наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України №700 від 19.09.2022\~та зареєстрованих в Міністерстві юстиції України 16.11.2022 за №1412/38748, в результаті чого виловив рибу виду: лящ\~30 шт. Відповідно до листа інституту рибного господарства Національної академії аграрних наук України №553-05/25 від 26.05.2025, своїми умисними діями [PERSON] , завдав шкоди водним біоресурсам України, внаслідок незаконного вилову риби в акваторії Кременчуцького водосховища, річки Дніпро, в адміністративних межах села Худяки, Леськівської територіальної громади, Черкаського району, Черкаської області, за координатами 49.334301, 32.325642, у вигляді істотної шкоди рибному господарству України на загальну суму 49470,00 гривень, яка згідно п. 12 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 10.12.2004 року №17 «Про судову практику у справах про злочини та інші правопорушення проти довкілля» являється істотною через вилов риби в період нересту. 2.2. Згідно з листом № 1-5-9/1253-25 від 19.09.2025 Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Черкаській області повідомило Черкаську окружну прокуратуру про відсутність коштів для звернення до суду з позовом до [PERSON] про стягнення заподіяної шкоди, а також звернулося з проханням вжити заходів представництва інтересів держави в суді. Згідно з листом № 1413/04-24 від 12.09.2025 повідомлено Черкаську окружну прокуратуру, що Леськівська сільська рада не має наміру звертатися до суду з позовною заявою про відшкодування збитків, завданих [PERSON] внаслідок незаконного вилову риби. 3.Релевантні джерела права 3.1.\~Відповідно до положень\~ст. 13 Конституції України\~земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією\~Конституцією. Кожний громадянин має право користуватися природними об`єктами права власності народу відповідно до закону. Згідно\~ст. 66 Конституції України\~кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки. Відповідно до ст. 10 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних ресурсів» посадові особи органів рибоохорони здійснюють державний контроль та управління в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та мають, зокрема, такі повноваження: - здійснювати державний контроль (нагляд) за дотриманням правил використання, порядку придбання та збуту об`єктів тваринного світу в частині водних біоресурсів; - визначати розмір збитків, завданих рибному господарству, за затвердженими таксами та методиками; - подавати позови про відшкодування шкоди, заподіяної суб`єктами господарювання та громадянами, внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів. Відповідно до\~ст. 20 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів»\~шкода, завдана рибному господарству внаслідок знищення або погіршення стану водних біоресурсів та середовища їх перебування внаслідок господарської та іншої діяльності, підлягає відшкодуванню за рахунок осіб, які безпосередньо здійснювали або замовляли здійснення такої діяльності. Розмір шкоди, заподіяної незаконним виловом риби обчислюється на підставі\~постанови Кабінету Міністрів України «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, завданої порушенням законодавства про рибне господарство внаслідок незаконного добування (вилову), знищення або пошкодження водних біоресурсів, а також незаконного знищення чи погіршення середовища існування водних біоресурсів» від 29 вересня 2023 року № 1042. Згідно з ч. 4 ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Відповідно до ч. 1 ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. 3.2.\~Частина 1\~статті 249\~Кримінального кодексу\~України передбачає відповідальність за незаконне зайняття рибним, звіриним або іншим водним добувним промислом, якщо воно заподіяло істотну шкоду. 3.3.\~Відповідно до п. «б» ч. 2\~ст. 47 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища»\~місцеві фонди охорони навколишнього природного середовища утворюються у складі відповідного місцевого бюджету за місцем заподіяння екологічної шкоди за рахунок\~частини\~грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища в результаті господарської та іншої діяльності, згідно з чинним законодавством. Згідно з пунктом 7 частини 3\~статті 29 Бюджетного кодексу України\~джерелами формування спеціального фонду Державного бюджету України в частині доходів (з урахуванням особливостей, визначених пунктом 1 частини другої\~статті 67-1 цього Кодексу) є, зокрема, 30 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності. Згідно з пунктом 4 частини 1\~статті 69-1 Бюджетного кодексу України\~до надходжень спеціального фонду місцевих бюджетів належать, зокрема, 70 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, в тому числі: до бюджетів місцевого самоврядування (крім бюджетів міст Києва та Севастополя) -\~50 відсотків, обласних бюджетів та бюджету Автономної Республіки Крим - 20 відсотків, бюджетів міст Києва та Севастополя - 70 відсотків. 3.4. Статтею 131-1 Конституції України на органи прокуратури покладається представництво інтересів держави в суді у випадках, визначених законом. Статтею 56 ЦПК України встановлено, що у випадках, встановлених законом, органи державної влади, органи місцевого самоврядування, фізичні та юридичні особи можуть звертатися до суду із заявами про захист прав, свобод та інтересів інших осіб або державних чи суспільних інтересів та брати участь у цих справах. При цьому органи державної влади, органи місцевого самоврядування повинні надати суду документи, що підтверджують наявність передбачених законом підстав для звернення до суду в інтересах інших осіб. У визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами. Відповідно до ч.3 ст.23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. 4.Оцінка доказів та аргументів сторін 4.1.\~Перш за все, суд вважає за необхідне оцінити підстави для представництва прокурором інтересів держави в особі Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Черкаській області та Леськівської сільської ради. Суд зазначає, що прокурор набуває право на представництво, якщо відповідний суб`єкт владних повноважень не здійснює захисту або здійснює неналежно. Нездійснення захисту має прояв в пасивній поведінці уповноваженого суб`єкта владних повноважень - він обізнаний про порушення інтересів держави, має відповідні повноваження для їх захисту, але всупереч цим інтересам за захистом до суду не звертається. Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює у судовому провадженні відповідного суб`єкта владних повноважень, який всупереч вимогам закону не здійснює захисту або робить це неналежно. Разом з тим прокурор не може вважатися альтернативним суб`єктом звернення до суду і замінювати належного суб`єкта владних повноважень, який може і бажає захищати інтереси держави. В даному випадку ні Управлінням Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Черкаській області, ні Леськівською сільською радою не вжито заходів щодо відшкодування шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу внаслідок незаконного вилову водних живих біоресурсів, що на думку суду, є достатнім аргументом для підтвердження підстав для представництва прокурором інтересів держави в суді. 4.2.\~Факт незаконного зайняття рибним добувним промислом, що заподіяло істотну шкоду водним біоресурсам України відповідачем встановлений вироком суду від 08 липня 2025 року у кримінальній справі, який є обов`язковим для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій особи, стосовно якого ухвалений цей вирок, в питанні, чи мали місце ці дії та чи вчинені вони цією особою. Розрахунок завданої відповідачем шкоди проведено посадовими особами Управлінням Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Черкаській області у відповідності із приписами\~постанови КМУ від 29 вересня 2023 року № 1042\~(в редакції, що була чинною станом на час вчинення правопорушення). Отже, завдання [PERSON] 18 травня 2025 року шкоди рибному господарству України у розмірі 49470 грн. підтверджено належними, достатніми, достовірними та допустимими доказами. 4.3.\~ Підводячи підсумок, суд зазначає, що позовні вимоги підлягають задоволенню. 5.Розподіл судових витрат 5.1.\~Відповідно до п. 6 ч. 1\~ст. 5 ЗУ «Про судовий збір»\~від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі у справах про відшкодування матеріальних збитків, завданих внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Вирішуючи питання про розподіл судових витрат суд враховує, що позивач був звільнений від сплати судового збору за подання цього позову. Згідно із ч. 1 ст. 141, 142 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. У разі укладення мирової угоди до прийняття рішення у справі судом першої інстанції, відмови позивача від позову, визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті суд у відповідній ухвалі чи рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову, а в разі якщо домовленості про укладення мирової угоди, відмову позивача від позову або визнання позову відповідачем досягнуто сторонами за результатами проведення медіації - 60 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову. У постанові Великої Палати Верховного Суду від 08.05.2019 по справі № 161/4985/17 зроблено висновок про те, що у разі задоволення позову позивача, звільненого від сплати судового збору, судовий збір стягується з відповідача на користь держави пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини заявлених до нього позовних вимог, якщо цього відповідача також не звільнено від сплати судового збору. Приймаючи до уваги вимоги ст. 141, 142 ЦПК України, положення Закону України «Про судовий збір», а також задоволення позову та визнання позову відповідачем, суд вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь держави судовий збір у сумі 1514 грн., що складає 50% від суми необхідного судового збору. На підставі викладеного,

Outcome: approved