Jurisdiction: civil
Date: 2025-11-10 00:00:00

У серпні 2024 року представник позивача [PERSON] адвокат Гаврилюк Михайло Дмитрович звернувся до Києво-Святошинського районного суду Київської області з позовом до Чабанівської селищної ради Фастівського району Київської області про стягнення грошових коштів. В обґрунтування позовних вимог посилався на те, що 14 грудня 2020 року [PERSON] звернувся до Чабанівської селищної ради з клопотаннями №№1216,1217 від 14 грудня 2020 року, в яких просив надати дозвіл на викуп двох земельних ділянок: 1) площею 0,0185 га, кадастровий номер 3222457400:01:002:5451 з цільовим призначенням «для будівництва та обслуговування інших будівель громадської забудови», розташованої за адресою: [ADDRESS] , на якій розташована нежитлова будівля, що перебуває у його приватній власності на підставі договору купівлі-продажу №6614 від 07 жовтня 2020 року; 2) площею 0,0105 га, кадастровий номер 3222457400:01:003:5452 з цільовим призначенням «для будівництва та обслуговування інших будівель громадської забудови», розташованої за адресою: [ADDRESS] , на якій розташована нежитлова будівля, що перебуває у його приватній власності на підставі договору купівлі-продажу №6615 від 07 жовтня 2020 року та надав згоду на укладення договорів про оплату авансового внеску в рахунок оплати вартості кожної з вказаних земельних ділянок у розмірі 20% від нормативної грошової оцінки. 07 травня 2021 року між Чабанівською селищною радою (Сторона-1) та [PERSON] (Сторона-2) було укладено договір №3-А/2021 про оплату авансового внеску згідно з яким Сторона-2 сплачує Стороні-1 авансовий внесок в рахунок оплати ціни земельної ділянки з кадастровим номером 3222457400:01:002:5451 в сумі 8 729,69 грн. та договір №4-А/2021 про оплату авансового внеску в рахунок оплати ціни земельної ділянки згідно з яким Сторона-2 сплачує Стороні-1 авансовий внесок в рахунок оплати ціни земельної ділянки з кадастровим номером 3222457400:01:003:5452 в сумі 5 033,96 грн. 13 травня 2021 року позивачем було сплачено обумовлені сторонами авансові внески, що підтверджується випискою з його банківського рахунку за 13 травня 2021 року. Рішенням 34 чергової сесії VIII скликання Чабанівської селищної ради Фастівського району Київської області від 29 листопада 2021 року №599 «Про затвердження звіту про експертну грошову оцінку та продаж земельної ділянки по [ADDRESS] » було, крім іншого, вирішено продати [PERSON] земельну ділянку площею 0,0185 га, кадастровий номер 3222457400:01:002:5451 для будівництва та обслуговування інших будівель громадської забудови, що розташована за адресою: [ADDRESS] , за 213 900,00 грн., без ПДВ. Суму авансового внеску в розмірі 8 729,69 грн., сплачену згідно з договором №3 А/2021 від 07 травня 2021 року вирішено зарахувати до ціни продажу вказаної земельної ділянки. Також вказаним рішенням (п. 6) вирішено продаж земельної ділянки вчинити шляхом викупу і до дня підписання договору перерахувати кошти Чабанівській селищній раді Фастівського району Київської області на IBAN рахунок зазначений у рішенні. Рішенням 34 чергової сесії VIII скликання Чабанівської селищної ради Фастівського району Київської області від 29 листопада 2021 року №600 «Про затвердження звіту про експертну грошову оцінку та продаж земельної ділянки по [ADDRESS] » було вирішено продати [PERSON] земельну ділянку площею 0,0105 га, кадастровий номер 3222457400:01:003:5452 для будівництва та обслуговування інших будівель громадської забудови, що розташована за адресою: [ADDRESS] , за 121 400,00 грн., без ПДВ. Суму авансового внеску в розмірі 5 033,96 грн., сплачену згідно з договором №4-А/2021 від 07 травня 2021 року вирішено зарахувати до ціни продажу вказаної земельної ділянки. Також вказаним рішенням (п. 6) вирішено продаж земельної ділянки вчинити шляхом викупу і до дня підписання договору перерахувати кошти Чабанівській селищній раді Фастівського району Київської області на IBAN рахунок зазначений у рішенні. Як зазначає представник позивача, впродовж тривалого часу уповноважені особи селищної ради не повідомляли позивача про день та час укладення договорів купівлі-продажу вищевказаних земельних ділянок, а після запровадження воєнного стану на деякий час виникли об`єктивні труднощі з укладенням нотаріальних договорів купівлі-продажу та реєстрацією прав власності на об`єкти нерухомого майна у відповідних державних реєстрах. Після отримання інформації про припинення повноважень селищного голови [PERSON] , уповноваженого вищевказаними рішеннями селищної ради на укладення договорів купівлі-продажу земельних ділянок з [PERSON] , позивач 01 серпня 2022 року звернувся до в.о. селищного голови Олени Соболєвої із заявою №З-878 про внесення відповідних змін до рішень Чабанівської селищної ради Фастівського району Київської області від 29 листопада 2021 року №№599, 600 в частині визначення уповноваженої особи на укладення договорів купівлі-продажу земельних ділянок з ним для виконання вищевказаних рішень. Оскільки позивачу було запропоновано до дня підписання договорів перерахувати кошти Чабанівській селищній раді Фастівського району Київської області на IBAN рахунок зазначений у рішеннях, то 25 жовтня 2022 року [PERSON] було перераховано Чабанівській селищній раді Фастівського району Київської області на IBAN рахунок зазначений у рішенні 116 366,04 грн. за земельну ділянку по [ADDRESS] , а 26 жовтня 2022 року було здійснено платіж на 205 170,31 грн. за земельну ділянку по [ADDRESS] в рахунок їх повної оплати. Незважаючи на внесення [PERSON] повної оплати за вищевказані земельні ділянки договори купівлі-продажу земельних ділянок Чабанівською селищною радою Фастівського району Київської області з ним укладено не було. На неодноразові звернення [PERSON] до селищної ради, а також звернення уповноваженого ним представника, з вимогами про виконання вищевказаних рішень про продаж йому земельних ділянок або повернення сплачених коштів в повному обсязі селищна рада жодної відповіді не надала. В порядку досудового урегулювання спору позивач засобами електронної пошти 16 липня 2024 року та поштовим зв`язком 17 липня 2024 року надіслав відповідачу пропозицію про досудове урегулювання спірних правовідносин. Вказана пропозиція отримана відповідачем засобами електронної пошти в день надсилання, 16 липня 2024 року, а поштове відправлення отримано 25 липня 2024 року. Однак, відповідач жодним чином не відреагував на вказану пропозицію позивача станом на день подання позову. Таким чином, на думку позивача, 25 жовтня 2022 року відповідачем безпідставно отримано суму грошових коштів за його рахунок в розмірі 116 366,04 грн. за земельну ділянку по [ADDRESS] , а 26 жовтня 2022 року 205 170,31 грн. за земельну ділянку по [ADDRESS] в рахунок їх повної оплати. Не уклавши договорів купівлі-продажу земельних ділянок в день отримання остаточної оплати за вказані земельні ділянки відповідач почав також безпідставно утримувати суми раніше отриманих авансових платежів. Отже, правових підстав для набуття коштів відповідачем в загальному розмірі 335 300,00 грн, не виникло, адже відповідачем не було укладено жодного договору купівлі-продажу земельних ділянок з позивачем, договірних відносин між сторонами з приводу вказаних земельних ділянок так і не виникло. На підставі викладеного, позивач звертається до суду та просить стягнути з Чабанівської селищної ради Фастівського району Київської області на користь [PERSON] 335 300,00 грн. безпідставно набутих грошових коштів; 29 696,74 грн. втрат від інфляції за час користування чужими грошовими коштами; 18 188,88 грн. трьох процентів річних за весь час прострочення; 3 831,86 грн. судового збору; 33 530,00 грн. витрат на професійну правничу допомогу адвоката. Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 26 серпня 2024 року провадження в справі було відкрито в порядку загального позовного провадження із призначенням підготовчого судового засідання. 24 жовтня 2024 року на адресу суду від представника Чабанівської селищної ради Фастівського району Київської області надійшов відзив на позовну заяву, в якому зазначено, що відповідач отримав від позивача спірні кошти на підставі Рішення Чабанівської селищної ради від 29 листопада 2021 року № 599 та № 600, а тому були всі правові підстави для отримання таких коштів і обов`язок їх в той же час повернути Позивачу, як на це вказує останній у своїй позовній заяві, у відповідача був відсутній, оскільки сторони мали намір вчинити відповідний правочин. Крім того, укладання договору купівлі-продажу земельної ділянки потребує участі в даному процесі нотаріуса, водночас, нотаріуси, до яких звертались працівники відповідача після оплати позивачем вартості земельних ділянок, відмовились вчиняти дії щодо складання, посвідчення договору купівлі-продажу земельної ділянки та реєстрації прав, оскільки скінчився термін чинності звітів з експертної грошової оцінки вищевказаних земельних ділянок на підставі п. 3.4. Порядку проведення експертної грошової оцінки земельних ділянок, а саме до 30 серпня 2022 року, відповідно до яких визначена вартість земельних ділянок. В подальшому Позивач не звертався до Чабанівської селищної ради стосовно надання дозволу на проведення нової експертної грошової оцінки земельної ділянки, а вирішити зазначене питання одноосібно у Відповідача відсутні повноваження. Вказане свідчить про те, що Відповідачем були отримані від Позивача спірні кошти за наявності достатніх правових підстав. Позивач один раз в 2023 році звернувся до Чабанівської селищної ради з листом від 14 червня 2023 року в якому просив повернути кошти, в той же час в іншому листі від 14 березня 2024 року просив забезпечити виконання рішень ради стосовно продажу йому земельних ділянок. Таким чином, Відповідач фактично дізнався про вимогу Позивача стосовно повернення сплачених за земельні ділянки коштів із позовної заяви, а тому нарахування Позивачем інфляційних втрат, трьох процентів річних від початку отримання Відповідачем спірних коштів є безпідставним, оскільки, незважаючи на поданий ним позов, Позивач на сьогодні має всі можливості в судовому порядку визнати за собою право власності за вказані земельні ділянки, оскільки він за них заплатив відповідні кошти. Враховуючи викладене, Чабанівська селищна рада вважає, що відсутні підстави для стягнення з неї інфляційних втрат, трьох процентів річних, а також витрат на правничу допомогу. На підставі викладеного, представник відповідача просила суд ухвалити законне та обґрунтоване рішення, яке б не порушувало права Чабанівської селищної ради. Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 21 травня 2025 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду. У судовому засіданні представник позивача вимоги позовної заяви підтримав у повному обсязі та просив задовольнити. У судовому засіданні представник відповідача заперечував проти позовних вимог та просив відмовити у задоволенні позову у повному обсязі. Суд, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, заслухавши доводи сторін, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, дійшов такого висновку. Згідно ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Згідно із ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Згідно ст. 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Судом з матеріалів справи встановлено, що 14 грудня 2020 року [PERSON] звернувся до Чабанівської селищної ради з клопотаннями №1216 та №1217, в яких просив надати дозвіл на викуп двох земельних ділянок, а саме: площею 0,0185 га, з кадастровим номером 3222457400:01:002:5451 з цільовим призначенням «для будівництва та обслуговування інших будівель громадської забудови», розташованої за адресою: [ADDRESS] , на якій розташована нежитлова будівля, що перебуває у його приватній власності на підставі договору купівлі-продажу №6614 від 07 жовтня 2020 року, та площею 0,0105 га, з кадастровим номером 3222457400:01:003:5452 з цільовим призначенням «для будівництва та обслуговування інших будівель громадської забудови», розташованої за адресою: [ADDRESS] , на якій розташована нежитлова будівля, що перебуває у його приватній власності на підставі договору купівлі-продажу №6615 від 07 жовтня 2020 року та надав згоду на укладення договорів про оплату авансового внеску в рахунок оплати вартості кожної з вищевказаних земельних ділянок у розмірі 20% від нормативної грошової оцінки. 07 травня 2021 року між Чабанівською селищною радою (Сторона-1) та [PERSON] (Сторона-2) було укладено договір №3-А/2021 про оплату авансового внеску в рахунок оплати ціни земельної ділянки, згідно з яким Сторона-2 сплачує Стороні-1 авансовий внесок в рахунок оплати ціни земельної ділянки з кадастровим номером 3222457400:01:002:5451 в сумі 8 729,69 грн. та договір №4-А/2021 про оплату авансового внеску в рахунок оплати ціни земельної ділянки згідно з яким Сторона-2 сплачує Стороні-1 авансовий внесок в рахунок оплати ціни земельної ділянки з кадастровим номером 3222457400:01:003:5452 в сумі 5 033,96 грн. 13 травня 2021 року [PERSON] було сплачено обумовлені сторонами авансові внески, що підтверджується випискою з банківського рахунку позивача про банківські операції за 13 травня 2021 року. Рішенням 34 чергової сесії VIII скликання Чабанівської селищної ради Фастівського району Київської області від 29 листопада 2021 року №599 «Про затвердження звіту про експертну грошову оцінку та продаж земельної ділянки по [ADDRESS] » було, крім іншого, вирішено продати [PERSON] земельну ділянку площею 0,0185 га, кадастровий номер 3222457400:01:002:5451 для будівництва та обслуговування інших будівель громадської забудови, що розташована за адресою: [ADDRESS] , за 213 900,00 грн., без ПДВ. Суму авансового внеску в розмірі 8 729,69 грн., сплачену згідно з договором №3 А/2021 від 07 травня 2021 року вирішено зарахувати до ціни продажу вказаної земельної ділянки. Також вказаним рішенням (п. 6) вирішено продаж земельної ділянки вчинити шляхом викупу і до дня підписання договору перерахувати кошти Чабанівській селищній раді Фастівського району Київської області на IBAN рахунок зазначений у рішенні. Рішенням 34 чергової сесії VIII скликання Чабанівської селищної ради Фастівського району Київської області від 29 листопада 2021 року №600 «Про затвердження звіту про експертну грошову оцінку та продаж земельної ділянки по [ADDRESS] » було вирішено продати [PERSON] земельну ділянку площею 0,0105 га, кадастровий номер 3222457400:01:003:5452 для будівництва та обслуговування інших будівель громадської забудови, що розташована за адресою: [ADDRESS] , за 121 400,00 грн., без ПДВ. Суму авансового внеску в розмірі 5 033,96 грн., сплачену згідно з договором №4-А/2021 від 07 травня 2021 року вирішено зарахувати до ціни продажу вказаної земельної ділянки. Також вказаним рішенням (п. 6) вирішено продаж земельної ділянки вчинити шляхом викупу і до дня підписання договору перерахувати кошти Чабанівській селищній раді Фастівського району Київської області на IBAN рахунок зазначений у рішенні. 01 серпня 2022 року [PERSON] звернувся до в.о. селищного голови Чабанівської селищної ради Олени Соболєвої із заявою №З-878 про внесення відповідних змін до рішень Чабанівської селищної ради Фастівського району Київської області від 29 листопада 2021 року № 599 та № 600 в частині визначення уповноваженої особи на укладення з ним договорів купівлі-продажу земельних ділянок для виконання вищевказаних рішень. 25 жовтня 2022 року [PERSON] було перераховано Чабанівській селищній раді Фастівського району Київської області на IBAN рахунок зазначений у вищевказаних рішеннях 116 366,04 грн. за земельну ділянку по [ADDRESS] , що підтверджується Квитанцією № КАХ8-А77С-Е41Р-М3РЕ від 25 жовтня 2022 року, а 26 жовтня 2022 року було здійснено платіж на суму 205 170,31 грн. за земельну ділянку по [ADDRESS] в рахунок їх повної оплати, що підтверджується Квитанцією № М607-9Т2Н-57КС-НЕНР від 26 жовтня 2022 року. 14 червня 2023 року [PERSON] звернувся до в.о. селищного голови Чабанівської селищної ради Олени Соболєвої із заявою про повернення сплачених ним за земельні ділянки коштів, у зв`язку із невиконанням селищною радою рішень № 599 та № 600 від 29 листопада 2021 року. 14 червня 2023 року [PERSON] звернувся до депутата Чабанівської селищної ради Титорчука І.М., у якому просив проконтролювати виконання рішень № 599 та № 600 від 29 листопада 2021 року, або повернути сплачені ним грошові кошти. В порядку досудового врегулювання спору позивач засобами електронної пошти 16 липня 2024 року та поштовим зв`язком 17 липня 2024 року надіслав відповідачу пропозицію про досудове врегулювання спірних правовідносин. Вказана пропозиція отримана відповідачем засобами електронної пошти в день надсилання, 16 липня 2024 року, а поштове відправлення отримано 25 липня 2024 року. Відповідно до ч. 1 ст. 657 ЦК України договір купівлі-продажу земельної ділянки, єдиного майнового комплексу, житлового будинку (квартири) або іншого нерухомого майна укладається у письмовій формі і підлягає нотаріальному посвідченню, крім договорів купівлі-продажу майна, що перебуває в податковій заставі. Частиною 1 ст. 635 ЦК України встановлено, що попереднім є договір, сторони якого зобов`язуються протягом певного строку (у певний термін) укласти договір в майбутньому (основний договір) на умовах, встановлених попереднім договором. Законом може бути встановлено обмеження щодо строку (терміну), в який має бути укладений основний договір на підставі попереднього договору. Істотні умови основного договору, що не встановлені попереднім договором, погоджуються у порядку, встановленому сторонами у попередньому договорі, якщо такий порядок не встановлений актами цивільного законодавства. Попередній договір укладається у формі, встановленій для основного договору, а якщо форма основного договору не встановлена, - у письмовій формі. Частиною 1 ст. 546 ЦК України, виконання зобов`язання може забезпечуватися неустойкою, порукою, гарантією, заставою, притриманням, завдатком, правом довірчої власності. Відповідно до частин 1, 2 ст. 570 ЦК України завдатком є грошова сума або рухоме майно, що видається кредиторові боржником у рахунок належних з нього за договором платежів, на підтвердження зобов`язання і на забезпечення його виконання. Якщо не буде встановлено, що сума, сплачена в рахунок належних з боржника платежів, є завдатком, вона вважається авансом. Відповідно до ч. 1 ст. 220 ЦК України у разі недодержання сторонами вимоги закону про нотаріальне посвідчення договору такий договір є нікчемним. Отже, оскільки укладення договорів №3-А/2021 та №4-А/2021 про оплату авансового внеску в рахунок оплати ціни земельних ділянок між [PERSON] та Чабанівською селищною радою Фастівського району Київської області було обумовлене наявністю у сторін намірів щодо укладення в подальшому договорів купівлі-продажу нерухомого майна, які згідно з ч. 1 ст. 657 ЦК України підлягають нотаріальному посвідченню, то недотримання сторонами вимог щодо нотаріального посвідчення попереднього договору вказує про його нікчемність відповідно до ч. 1 ст. 220 ЦК України. Отже, аналізовані у справі договори, підписані сторонами, є в цілому нікчемними, тобто розглядаються з точки зору права як такі, що юридично не мали місця, не створили будь-яких правових наслідків, окрім тих, що пов`язані з їх недійсністю. Нікчемний договір є недійсним разом з усіма його умовами та не створює для сторін зобов`язань, що в ньому закріплені. Згідно зі ст. 216 ЦК України недійсний правочин не - створює юридичних наслідків, крім тих, що пов`язані з його недійсністю. У разі недійсності правочину кожна із сторін зобов`язана повернути другій стороні у натурі все, що вона одержала на виконання цього правочину, а в разі неможливості такого повернення, зокрема тоді, коли одержане полягає у користуванні майном, виконаній роботі, наданій послузі, - відшкодувати вартість того, що одержано, за цінами, які існують на момент відшкодування. Якщо у зв`язку із вчиненням недійсного правочину другій стороні або третій особі завдано збитків та моральної шкоди, вони підлягають відшкодуванню винною стороною. Правові наслідки, передбачені частинами першою та другою цієї статті, застосовуються, якщо законом не встановлені особливі умови їх застосування або особливі правові наслідки окремих видів недійсних правочинів. Правові наслідки недійсності нікчемного правочину, які встановлені законом, не можуть змінюватися за домовленістю сторін. Вимога про застосування наслідків недійсності нікчемного правочину може бути пред`явлена будь-якою заінтересованою особою. Суд може застосувати наслідки недійсності нікчемного правочину з власної ініціативи. Так, до вимог про повернення виконаного за недійсним правочином застосовуються положення глави 83 ЦК України (набуття, збереження майна без достатньої правової підстави). Стаття 1212 ЦК України регулює випадки набуття майна або його збереження без достатніх правових підстав. Предметом регулювання інституту безпідставного отримання чи збереження майна є відносини, які виникають у зв`язку з безпідставним отриманням чи збереженням майна i які не врегульовані спеціальними інститутами цивільного права. Зобов`язання з безпідставного набуття, збереження майна виникають за наявності трьох умов: а) набуття або збереження майна, б) набуття або збереження за рахунок іншої особи, в) відсутність правової підстави для набуття або збереження майна (відсутність положень закону, адміністративного акта, правочину або інших підстав, передбачених статтею 11 ЦК України). Об`єктивними умовами виникнення зобов`язань із набуття, збереження майна без достатньої правової підстави виступають: 1) набуття або збереження майна однією особою (набувачем) за рахунок іншої (потерпілого); 2) шкода у вигляді зменшення або не збільшення майна у іншої особи (потерпілого); 3) обумовленість збільшення або збереження майна на стороні набувача шляхом зменшення або відсутності збільшення на стороні потерпілого; 4) відсутність правової підстави для вказаної зміни майнового стану цих осіб. Зазначені висновки викладено у постанові Верховного Суду від 28 листопада 2022 року у справі № 127/13491/21-ц. У постановах Великої Палати Верховного Суду від 20 листопада 2018 року у справі № 922/3412/17 та від 13 лютого 2019 року у справі № 320/5877/17 зроблено висновок, що предметом регулювання глави 83 ЦК України є відносини, що виникають у зв`язку з безпідставним отриманням чи збереженням майна і не врегульовані спеціальними інститутами цивільного права. Відповідно до частин 1 та 2 ст. 1212 ЦК України особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала. Положення глави 83 ЦК України застосовуються незалежно від того, чи безпідставне набуття або збереження майна було результатом поведінки набувача майна, потерпілого, інших осіб чи наслідком події. Кондикційні зобов`язання виникають за наявності одночасно таких умов: набуття чи збереження майна однією особою (набувачем) за рахунок іншої (потерпілого); набуття чи збереження майна відбулося за відсутності правової підстави або підстава, на якій майно набувалося, згодом відпала. У разі виникнення спору стосовно набуття майна або його збереження без достатніх правових підстав договірний характер спірних правовідносин унеможливлює застосування до них судом положень глави 83 ЦК України. Ознаки, характерні для кондикції, свідчать про те, що пред`явлення кондикційної вимоги можна визнати належним самостійним способом захисту порушеного права власності, якщо: 1) річ є такою, що визначена родовими ознаками, в тому числі грошовими коштами; 2) потерпілий домагається повернення йому речі, визначеної родовими ознаками (грошових коштів) від тієї особи (набувача), з якою він не пов`язаний договірними правовідносинами щодо речі. Судом встановлено, що [PERSON] (на виконання укладених у простій письмовій формі договорів від 07 травня 2021 року та з огляду на рішення Чабанівської селищної ради Фастівського району Київської області від 29 листопада 2021 року №599 та №600) передав Чабанівській селищній раді Фастівського району Київської області грошові кошти у загальному розмірі 335 300,00 грн. з метою укладення у подальшому нотаріально посвідчених договорів купівлі-продажу відповідних земельних ділянок. Сторони у справі не оспорювали факт передачі [PERSON] 335 300,00 грн. Чабанівській селищній раді Фастівського району Київської області. У особи виникає зобов`язання повернути отримане майно, зокрема, грошові кошти, згідно зі статтею 1212 ЦПК України, як безпідставно набуте, якщо особа отримала їх без правової підстави, за відсутності договірних правовідносин щодо цього майна. Подібний висновок викладено у постанові Верховного Суду від 26 квітня 2023 року у справі № 439/1683/18. Доказів того, що між сторонами існують якісь договірні правовідносини, у матеріалах справи немає. У постанові від 12 жовтня 2021 року у справі № 910/17324/19 Велика Палата Верховного Суду вказала, що сутність зобов`язання із набуття, збереження майна без достатньої правової підстави (яке іменується також зобов`язанням із безпідставного збагачення) полягає у вилученні в особи-набувача (зберігача) майна, яке вона набула (зберегла) поза межами правової підстави, у випадку, якщо така підстава для переходу майна (його збереження) відпала згодом, або взагалі без неї, якщо цей перехід (збереження) не ґрунтувався на правовій підставі від початку правовідношення, та у переданні відповідного майна тій особі-потерпілому, яка має належний правовий титул на нього. Положення ч. 1 ст. 1212 ЦК України звужує застосування інституту безпідставного збагачення у зобов`язальних (договірних) відносинах. Отримане однією із сторін у зобов`язанні підлягає поверненню іншій стороні на підставі цієї статті тільки за наявності ознаки безпідставності такого отримання. Отже, обов`язок набувача повернути потерпілому безпідставно набуте (збережене) майно чи відшкодувати його вартість не є заходом відповідальності, оскільки набувач зобов`язується повернути тільки майно, яке безпідставно набув (зберігав), або вартість цього майна. Зазначені висновки викладено у постанові Верховного Суду від 05 квітня 2023 року у справі № 357/8975/20. Отже, вимога [PERSON] стягнути з Чабанівської селищної ради Фастівського району Київської області на його користь 335 300,00 грн. безпідставно набутих грошових коштів, підлягає задоволенню відповідно до ст. 1212 ЦК України. В силу вимог закону позивач має право вимагати від відповідача повернення коштів, отриманих за нікчемним правочином, а також 3 % річних та інфляційні втрати, що передбачено ст. 625 ЦК України. Відповідно до долученого до позовної заяви розрахунку, 3 % річних від простроченої суми складають 18 188,88 грн., інфляційні втрати за час користування коштами складають 29 696,74 грн. Згідно з частинами 1, 2 ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. За таких обставин суд приходить до висновку про задоволення позовних вимог в повному обсязі та стягненню з відповідача на користь позивача 335 300,00 грн. безпідставно набутих грошових коштів; 29 696,74 грн. втрат від інфляції за час користування чужими грошовими коштами; 18 188,88 грн. трьох процентів річних за весь час прострочення. Таким чином, розглянувши справу в межах заявлених позовних вимог, дослідивши всебічно, повно, безпосередньо та об`єктивно наявні у справі докази, оцінивши їх належність, допустимість, достовірність, достатність і взаємний зв`язок у сукупності, з`ясувавши усі обставини справи, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню. Крім того,

Outcome: approved