Jurisdiction: civil
Date: 2025-11-09 00:00:00

Зміст позовних вимог Житлово-будівельний кооператив «Зварювальник-2», через представника - адвоката Котовича Ігоря Олександровича, звернувся до суду з позовною заявою до [PERSON] , [PERSON] , в якій просить: - стягнути з [PERSON] на користь Житлово-будівельного кооперативу «Зварювальник-2» заборгованість за надані житлово-комунальні послуги по квартирі [ADDRESS] за період з березня 2017 року по липень 2025 року в розмірі 14508,87 грн, інфляційні втрати в сумі 2857,54 грн та 3% річних у розмірі 803,32 грн, а всього стягнути 18169,73 грн; - стягнути з [PERSON] на користь Житлово-будівельного кооперативу «Зварювальник-2» заборгованість за надані житлово-комунальні послуги по квартирі [ADDRESS] за період з березня 2017 року по липень 2025 року в розмірі 14508,87 грн, інфляційні втрати в сумі 2857,54 грн та 3% річних у розмірі 803,32 грн, а всього стягнути 18169,73 грн; - стягнути з [PERSON] та [PERSON] на користь Житлово-будівельного кооперативу «Зварювальник-2» понесені у справі судові витрати. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що Житлово-будівельний кооператив «Зварювальник-2» (далі - ЖБК «Зварювальник-2», Кооператив) 12.06.1991 був створений у будинках [ADDRESS] та [ADDRESS] з моменту будівництва і прийняття цих будинків в експлуатацію та діє відповідно до вимог чинного законодавства, забезпечуючи утримання та експлуатацію цих багатоквартирних будинків, утримує їх прибудинкові території власними силами та на підставі відповідних договорів із безпосередніми виконавцями робіт і надавачами послуг. [PERSON] (далі - відповідач-1) на підставі договору купівлі-продажу квартири від 22.01.2001, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Пузіком Ю.О., є власником 1/2 частини квартири [ADDRESS] . Власником іншої 1/2 частини вказаної квартири у згаданому договорі зазначений [PERSON] . Проте, як стало відомо з моніторингу даних Єдиного державного реєстру судових рішень [PERSON] помер у 2003 році, що було установлено Деснянським районним судом міста Києва у цивільній справі №754/12182/22. Окрім того, у вказаній вище квартирі зареєстрована та проживає дочка відповідача-1 та онука померлого [PERSON] - [PERSON] . Відповідно до розрахунку заборгованості по вказаній вище квартирі [ADDRESS] в цілому наявна заборгованості за надані житлово-комунальні послуги за період з березня 2017 року по липень 2025 року у загальному розмірі 29017,73 грн. Оскільки відповідач-1 у добровільному порядку не виконує покладений на нього обов`язок з утримання належного йому майна та сплати внесків з утримання будинку та прибудинкової території, позивач змушений звертатися до суду із даним позовом про його стягнення у розмірі 1/2 частини заборгованості (14508,87 грн), оскільки відповідач є власником половини вказаної вище квартири на підставі договору купівлі-продажу від 22.01.2001. Оскільки в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно відсутні відомості щодо реєстрації права власності на 1/2 частину квартири [ADDRESS] на спадкоємців після смерті [PERSON] , а у вказаній квартирі після смерті останнього продовжила проживати його онука, яка зареєстрована за вказаною адресою і фактично користувалась наданими позивачем послугами, то відповідно остання в силу приписів чинного законодавства повинна нести витрати на утримання цього житла нарівні із іншим співвласником квартири у рівних частках. Таким чином, з метою відшкодування фактично понесених витрат за надані ЖБК «Зварювальник-2» послуги з утримання будинку та прибудинкової території, а також комунальні послуги у виді поводження з побутовими відходами, Кооператив змушений звертатися до суду із позовом до відповідача-2, як фактичного користувача такими послугами, та відповідно змушений просити суд стягнути з останньої на свою користь половину заборгованості зі сплати внесків у розмірі 14508,87 грн. Позивач вказує, що має право на нарахування на суму основного боргу відповідачів, яка виникла за спірний період, інфляційних втрат та 3% річних в межах заявлених вимог за період після 29.12.2023, враховуючи Постанову Кабінету Міністрів України від 05.03.2022 №206. Відповідно, зважаючи на те, що кожний щомісячний платіж з оплати витрат за надані житлово-комунальні послуги є окремим грошовим зобов`язанням, то згідно з проведеним на підставі статті 625 ЦК України розрахунком за платежами за період з лютого 2019 року по липень 2025 року розмір 3% річних за прострочення виконання відповідачами основних зобов`язань складає 1606,64 грн, а розмір інфляційних втрат складової боргу становить 5715,08 грн, які позивач просить стягнути з відповідачів у рівних частинах. Повідомлення учасників про розгляд справи Ухвалою Деснянського районного суду міста Києва від 19 вересня 2025 року прийнято до розгляду позовну заяву та відкрито провадження у справі. Визначено розгляд справи здійснити 29 жовтня 2025 року в порядку спрощеного позовного провадження (письмового провадження) за наявними матеріалами справи без проведення судового засідання і без повідомлення сторін. Позивач повідомлявся про розгляд справи шляхом надсилання копії ухвали до електронного кабінету, що підтверджується відповідними довідками. Відповідачі повідомлялися про розгляд справи належним чином, а саме шляхом направлення копії ухвали про відкриття провадження та копій позовних заяв з додатками на адресу їх зареєстрованого місця проживання ( [ADDRESS] ), проте поштове відправлення повернулося до суду з відміткою «за закінченням строку зберігання». Верховний Суд у постанові від 18 березня 2021 року у справі № 911/3142/19 сформував правовий висновок про те, що направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, а, в даному випадку, суду (близька за змістом правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 квітня 2018 року у справі № 800/547/17 (П/9901/87/18) (провадження № 11-268заі18), постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 27 листопада 2019 року у справі № 913/879/17, від 21 травня 2020 року у справі № 10/249-10/19, від 15 червня 2020 року у справі № 24/260-23/52-б). Відповідно до правової позиції, викладеної у постанові Верховного Суду від 23 січня 2023 року у справі № 496/4633/18 листи, що повернулися з відміткою довідкою поштового відділення про причину повернення - «за закінченням терміну зберігання» або «інші причини», є належно врученими. Звісно ж, за умови, що їх було направлено на адресу, вказану в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань (щодо юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців) або на адресу місця реєстрації (щодо фізичних осіб) чи на адресу, самостійно зазначену стороною як адреса для листування. Відповідно до положень ч. 5 ст. 268 ЦПК України датою ухвалення рішення є дата його проголошення (незалежно від того, яке рішення проголошено - повне чи скорочене). Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення. У постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 05 вересня 2022 року у справі № 1519/2-5034/11 зазначено, що у передбачених нормами ЦПК України випадках повне судове рішення може відображати дату судового засідання, яким завершено судовий розгляд (відповідна дата вказана у вступній частині судового рішення) та дату складення повного судового рішення (відповідна дата вказана у резолютивній частині або після резолютивної частини судового рішення). У випадках, коли відбувається проголошення судового рішення, датою такого судового рішення є дата судового засідання, яким завершено судовий розгляд. І навпаки, якщо проголошення судового рішення не відбувається, то датою його ухвалення є дата складення повного судового рішення, навіть у випадку, якщо фактичне прийняття такого рішення відбулось у судовому засіданні, яким завершено розгляд справи і в яке не з`явились всі учасники такої справи. При цьому, дата, яка зазначена як дата ухвалення судового рішення, може бути відмінною від дати судового засідання, яким завершився розгляд справи і у яке не з`явились всі учасники такої справи; з урахуванням розумності положення частини п`ятої статті 268 ЦПК України слід розуміти таким чином: у разі ухвалення судового рішення за відсутності учасників справи, суд повинен зазначати датою ухвалення ту дату, на яку було призначено розгляд справи, та вказувати у резолютивній частині дату складення повного судового рішення. Проте у разі зазначення судом датою ухвалення судового рішення дати складення повного судового рішення, внаслідок чого дата судового засідання та дата ухвалення судового рішення не співпадатимуть, це не є порушенням прав сторін. Фактичні обставини справи, встановлені судом ЖБК «Зварювальник-2» утримує та здійснює експлуатацію багатоквартирних будинків [ADDRESS] та [ADDRESS] , і їх прибудинкової території. [PERSON] (відповідач-1) на підставі договору купівлі-продажу квартири від 22.01.2001, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Пузіком Ю.О., є власником 1/2 частини квартири [ADDRESS] . Власником іншої 1/2 частини вказаної квартири у вказаному договорі зазначений [PERSON] , який помер [INFO] і спадкова справа після його смерті не заводилася, що підтверджується відповіддю П`ятнадцятої київської державної нотаріальної контори від 23.09.2025. Згідно з реєстром територіальної громади міста Києва обидва відповідачі - [PERSON] і [PERSON] зареєстровані за адресою: [ADDRESS] . Відповідно до розрахунку заборгованості за адресою: [ADDRESS] наявна заборгованість за надані позивачем житлово-комунальні послуги за період з березня 2017 року по липень 2025 року у загальному розмірі 29017,73 грн. Норми права та мотиви суду Згідно зі статтею 319 ЦК України, власність зобов`язує. Відповідно до статті 322 того ж Кодексу, власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Усі власники квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку є співвласниками на праві спільної сумісної власності спільного майна багатоквартирного будинку. Спільним майном багатоквартирного будинку є приміщення загального користування (у тому числі допоміжні), несучі, огороджувальні та несуче-огороджувальні конструкції будинку, механічне, електричне, сантехнічне та інше обладнання всередині або за межами будинку, яке обслуговує більше одного житлового або нежитлового приміщення, а також будівлі і споруди, які призначені для задоволення потреб усіх співвласників багатоквартирного будинку та розташовані на прибудинковій території, а також права на земельну ділянку, на якій розташований багатоквартирний будинок та його прибудинкова територія, у разі державної реєстрації таких прав (частина друга статті 382 ЦК України). Кооперативи реалізують товари та надають послуги за цінами і тарифами, встановленими самостійно; кооперативи мають право реалізувати товари та надавати послуги за цінами і тарифами, що встановлюються на договірних засадах, окремо для членів кооперативу та інших осіб (стаття 24 Закону України «Про кооперацію»). Основними обов`язками члена кооперативу є: додержання статуту кооперативу; виконання рішень органів управління кооперативу та органів контролю за діяльністю кооперативу; виконання своїх зобов`язань перед кооперативом; сплата визначених статутом кооперативу внесків (стаття 12 Закону України «Про кооперацію»). Відповідно до статті 1 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» від 09 листопада 2017 року № 2189-VIII житлово-комунальні послуги - результат господарської діяльності, спрямованої на забезпечення умов проживання та/або перебування осіб у житлових і нежитлових приміщеннях, будинках і спорудах, комплексах будинків і споруд відповідно до нормативів, норм, стандартів, порядків і правил, що здійснюється на підставі відповідних договорів про надання житлово-комунальних послуг. Статтею 5 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» встановлено, що до житлово-комунальних послуг належать: 1) житлова послуга - послуга з управління багатоквартирним будинком. Послуга з управління багатоквартирним будинком включає: утримання спільного майна багатоквартирного будинку, зокрема прибирання внутрішньобудинкових приміщень та прибудинкової території, виконання санітарно- технічних робіт, обслуговування внутрішньобудинкових систем (крім обслуговування внутрішньобудинкових систем, що використовуються для надання відповідної комунальної послуги у разі укладення індивідуальних договорів про надання такої послуги, за умовами яких обслуговування таких систем здійснюється виконавцем), утримання ліфтів тощо; купівлю електричної енергії для забезпечення функціонування спільного майна багатоквартирного будинку; поточний ремонт спільного майна багатоквартирного будинку; 2) комунальні послуги - послуги з постачання та розподілу природного газу, постачання та розподілу електричної енергії, постачання теплової енергії, постачання гарячої води, централізованого водопостачання, централізованого водовідведення, поводження з побутовими відходами. Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 7 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» споживач має право одержувати своєчасно та належної якості житлово-комунальні послуги згідно із законодавством і умовами укладених договорів. Згідно з п. 5 ч. 2 ст. 7 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» споживач зобов`язаний оплачувати надані житлово-комунальні послуги за цінами/тарифами, встановленими відповідно до законодавства, у строки, встановлені відповідними договорами. За приписами ч. 1-3 ст. 9 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» споживач здійснює оплату за спожиті житлово-комунальні послуги щомісяця, якщо інший порядок та строки не визначені відповідним договором. Споживач не звільняється від оплати житлово-комунальних послуг, отриманих ним до укладення відповідного договору. За бажанням споживача оплата житлово-комунальних послуг може здійснюватися шляхом внесення авансових платежів згідно з умовами договору про надання відповідних житлово-комунальних послуг. Дієздатні особи, які проживають та/або зареєстровані у житлі споживача, користуються нарівні зі споживачем усіма житлово-комунальними послугами та несуть солідарну відповідальність за зобов`язаннями з оплати житлово-комунальних послуг. Таким чином, згідно із зазначеними нормами Закону споживачі зобов`язані оплатити житлово-комунальні послуги, якщо вони фактично користувалися ними. Відповідно до ч. 1 ст. 612 ЦК України боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором. Частиною другою статті 625 ЦК України передбачено, що боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. Судом встановлено, що позивач забезпечує утримання і експлуатацію вказаного багатоквартирного будинку та утримує його прибудинкову територію. Згідно з особовим рахунком заборгованість за спожиті житлові послуги з березня 2017 року по липень 2025 року складає 29017,73 грн, інфляційні втрати - 5715,08 грн, 3% річних - 1606,64 грн. Суд перевірив розрахунок заборгованості позивача, визнав його обґрунтованим і таким, що підтверджується відповідними первинними документами. Натомість відповідачі не реалізували свого права на подання заперечень та доказів на їх підтвердження, не надали жодних доказів, які б підтверджували повне або часткове погашення наявної заборгованості, а також доказів, які б спростовували або ставили під сумнів обґрунтованість наданого позивачем розрахунку. З огляду на зазначене, суд вважає, що позовні вимоги про стягнення з кожного з відповідачів по 1/2 вказаної заборгованості є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню. Щодо судового збору Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Оскільки позовні вимоги задоволені судом повністю, суд покладає на відповідачів витрати позивача щодо сплати судового збору.

Outcome: approved