Jurisdiction: civil
Date: 2025-11-06 00:00:00

06.12.2024 р. [PERSON] звернувся до суду з позовом до територіальної громади в особі Ріпкинської селищної ради Чернігівського району Чернігівської області про поділ майна в натурі. Позовні вимоги мотивовано тим, що позивач є власником частини житлового будинку та відповідних господарських будівель, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] . Право власності на це майно було набуте на підставі договору дарування частини житлового будинку від 07.10.2013 р. зареєстрованого в державному реєстрі речових прав на нерухоме майно згідно витягу № 10373733. Як вказано у цьому договорі (абзац 2 підпункту 1.2) передана в дарунок частина житлового будинку розташована на земельній ділянці площею 0,114 га, кадастровий № 7424455100:02:001:0322 та якій була присвоєна адреса: [ADDRESS] . Право власності на земельну ділянку було набуте позивачем на підставі договору дарування земельної ділянки від 07.10.2013 р. зареєстрованого в державному реєстрі речових прав на нерухоме майно згідно витягу № 10388727. Інша частина вказаного житлового будинку належить [PERSON] . Відповідно, позивач просить виділити в натурі частини відповідного житлового будинку та відповідних господарських будівель, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] . Справу передано головуючому судді 10.12.2024 р. Ухвалою Ріпкинського районного суду Чернігівської області від 11.12.2024 р. було прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження, проведення підготовчого засідання призначено на 06.01.2025 р., запропоновано позивачу звернутися до суду з клопотанням про заміну первісного відповідача належним відповідачем. 25.12.2024 р. від територіальної громади в особі Ріпкинської селищної ради Чернігівського району Чернігівської області надійшов відзив, в якому відповідач стверджує, що не є належним відповідачем у даній справі, за рахунок якого можливо задовольнити позовні вимоги, зареєстрований за вх. № 5027/24. 02.01.2025 р. від позивача надійшло клопотання про відкладення судового засідання з метою визначення належного відповідача у справі та витребування інформації, зареєстроване за вх. № 34/24. Ухвалою Ріпкинського районного суду Чернігівської області від 06.01.2025 р. клопотання позивача задоволено. Витребувано від Першої чернігівської державної нотаріальної контори відомості (інформаційну довідку із спадкового реєстру) щодо заведення спадкової справи після померлої [INFO] [PERSON] . Оголошено перерву у судовому засіданні до 04.02.2025 р. Ухвалою Ріпкинського\~районного суду\~Чернігівської області\~від 04.02.2025\~р.\~витребувано від\~Ріпкинської селищної\~ради Чернігівського\~району Чернігівської\~області інформацію:\~щодо зареєстрованих\~осіб за\~адресою:\~ [ADDRESS] ;\~щодо зміни\~назви вулиці\~з Колгоспна\~на Соборна\~в селищі\~Ріпки Чернігівського\~району Чернігівської\~області.\~Витребувано від\~Ріпкинської селищної\~ради Чернігівського\~району Чернігівської\~області відомості\~про персональні\~дані (дата\~народження,\~зміна прізвища,\~паспортні реквізити,\~РНОКПП),\~що перебувають\~у розпорядженні\~Ріпкинської селищної\~ради Чернігівського\~району Чернігівської\~області,\~щодо [PERSON] ,\~власника будинку [ADDRESS] .\~Оголошено перерву\~у судовому\~засіданні до\~21.02.2025 р. 07.02.2025 р. від Ріпкинської селищної ради Чернігівського району Чернігівської області надійшла запитувана інформація, зареєстрована за вх. № 450/25, з якої вбачається, що [PERSON] знята з реєстрації місця проживання 23.10.2015 р., [ADDRESS] , згідно актового запису свідоцтва про смерть № 82 від 10.09.2015 р. На даний час за даною адресою немає зареєстрованих осіб. Інша інформація та персональні дані в реєстрі територіальної громади відсутня. 07.02.2025 р. від Ріпкинської селищної ради Чернігівського району Чернігівської області надійшла довідка про зміну назви вулиці з Колгоспна на Соборна в селищі Ріпки, зареєстрована за вх. № 451/25. Ухвалою Ріпкинського районного суду Чернігівської області від 21.02.2025 р. витребувано від Чернігівського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Чернігівському районі Чернігівській області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції копію актового запису про смерть [PERSON] № 82 від 10.09.2015 р. Ухвалою Ріпкинського районного суду Чернігівської області від 18.03.2025 р. продовжено строк підготовчого провадження на тридцять днів. Повторно витребувано від Чернігівського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Чернігівському районі Чернігівській області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції: копію актового запису про смерть [PERSON] № 82 від 10.09.2015 р. Ухвалою Ріпкинського районного суду Чернігівської області від 07.04.2025 р. повторно витребувано від Чернігівського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Чернігівському районі Чернігівській області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції: копію актового запису про смерть [PERSON] № 82 від 10.09.2015 р. Оголошено перерву у підготовчому засіданні до 23.04.2025 р. 15.04.2025 р. від Чернігівського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Чернігівському районі Чернігівській області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції надійшла витребувана судом інформація, зареєстрована за вх. № 1550/25. 23.04.2025 р. справу знято з розгляду у зв`язку з перебуванням судді в іншому провадженні. Ухвалою Ріпкинського\~районного суду\~Чернігівської області\~від 07.05.2025\~р.\~витребувано від\~Державного нотаріального\~архіву Чернігівської\~області копію\~спадкової справи\~№ 59/2012,\~заведеної після\~смерті [PERSON] ,\~померлої [INFO] .\~Витребувано від\~Ріпкинського державної\~нотаріальної контори (Першої чернігівської державної нотаріальної контори): відомості (інформаційну довідку із спадкового реєстру) щодо заведення спадкової справи після померлої [INFO] [PERSON] , [INFO] ; копію спадкової справи, заведеної після смерті [INFO] [PERSON] , [INFO] . 20.05.2025 р. від Ріпкинської державної нотаріальної контори надійшла інформація, що була витребувана судом, зареєстрована за вх. № 2182/25. Відповідно до отриманих даних, спадщину після смерті [PERSON] прийняла [PERSON] . 26.05.2025 р. від Державного нотаріального архіву Чернігівської області надійшла відповідь, зареєстрована за вх. № 2182/25, в якій зазначено, що спадкова справа № 59/2012, яка заведена після смерті [PERSON] , знаходиться на зберіганні в Першій чернігівській державній нотаріальній конторі, яка виконує обов`язки Ріпкинської державної нотаріальної контори. 03.06.2025 р. від позивача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи та заміну неналежного відповідача, зареєстроване за вх. № 2482/25. Ухвалою Ріпкинського районного суду Чернігівської області від 03.06.2025 р. клопотання позивача про заміну первісного відповідача належним відповідачем задоволено. Замінено первісного відповідача: Ріпкинську селищну раду Чернігівського району Чернігівської області на належного відповідача: [PERSON] . Відкладено проведення підготовчого судового засідання до 25.06.2025 р. Ухвалою Ріпкинського районного суду Чернігівської області від 25.06.2025 р., постановленої без оформлення окремим документом, розгляд справи відкладено до 18.07.2025 р. з метою повторного виклику відповідача. 18.07.2025 р. справу знято з розгляду у зв`язку з перебуванням судді у відпустці. Ухвалою Ріпкинського районного суду Чернігівської області від 04.08.2025 р., постановленої без оформлення окремим документом, клопотання позивача задоволено, розгляд справи відкладено до 27.08.2025 р. 27.08.2025 р. справу знято з розгляду у зв`язку з перебуванням судді у відпустці. 17.09.2025 р. засобами електронного зв`язку (на електронну пошту суду) від [PERSON] надійшла заява про розгляд справи без її участі, у якій відповідач позовні вимоги визнала, проти задоволення позову не заперечувала, зареєстрована за вх. № ЕП-1062/25-Вх. Проте дана заява не містить цифрового підпису, з огляду на що не може бути вирішено справу по суті на стадії підготовчого провадження, оскільки суду необхідно з`ясувати дійсність намірів відповідача на визнання позову, повторно повідомивши її про дату, час та місце судового засідання. Ухвалою Ріпкинського районного суду Чернігівської області від 17.09.2025 р. закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 07.10.2025 р. 07.10.2025 р. справу знято з розгляду у зв`язку з перебуванням судді у відпустці. Ухвалою Ріпкинського районного суду Чернігівської області від 22.10.2025 р. розгляд справи відкладено до 07.11.2025 р. з метою повторного виклику відповідача. Позивач та відповідач у судове засідання не з`явилися. Повідомлялися про день, час та місце розгляду справи належним чином. Відповідач повідомлена в тому числі шляхом розміщення оголошення на вебсайті Судова влада України. Відповідно до ч. 2 ст.\~247\~ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного висновку. Судом встановлено, що позивач є власником частини житлового будинку та надвірних побутово-господарських споруд, що знаходяться за адресою: [ADDRESS] . Право власності на це майно було набуте на підставі договору дарування частини житлового будинку від 07 жовтня 2013 року зареєстрованого в державному реєстрі речових прав на нерухоме майно згідно витягу № 10373733 (а. с. 10). частина житлового будинку розташована на земельній ділянці площею 0, 114 га. Право власності на земельну ділянку було набуте позивачем на підставі договору дарування земельної ділянки від 07 жовтня 2013 року зареєстрованого в державному реєстрі речових прав на нерухоме майно згідно витягу № 10388727 (а. с. 13). Відповідно до висновку щодо технічної можливості виділу частки з об`єкта нерухомого майна від 04.09.2024 р., об`єкта нерухомого майна може бути виділена в натурі. Висновком визначений наступний склад новоутворених об`єктів нерухомого майна: об?єкт 1: житловий будинок [ADDRESS] * - коридор літ. 1-1 площею 3.1 кв. м., кухня літ. 1-2 площею 7.1 кв. м., вітальня літ. 1-3 площею 15.1 кв. м., житлова кімната літ. 1-4 площею 13.6 кв. м., житлова кімната літ. 1-5 площею 4.2 кв. м., житлова кімната літ. 1-6 площею 5.2 кв. м., житлова кімната літ. 1-7 площею 5.0 кв. м., санвузол літ. 1-8 площею 3.1 кв. м., тамбур літ. 1-І площею 3.9 кв. м., кладова літ. 1-ІI площею 3.8 кв. м., загальною площею 64.1 кв. м., в тому числі житлова площа 43.1 кв. м. На земельній ділянці: сарай літ. «В», сарай літ. «в», гараж літ. «Д», огорожа № 1, ворота з хвірткою № 2; об?єкт 2: житловий будинок [ADDRESS] * - коридор літ. 2-1 площею 5.1 кв. м., кухня літ. 2-2 площею 10.6 кв. м., житлова кімната літ. 2-3 площею 25.3 кв. м., веранда літ. 2-І площею 8.4 кв. м., загальною площею 49.4 кв. м., в тому числі житловою площею 25.3 кв. м. На земельній ділянці: ганок літ. «а 4», сарай літ. «Б», погріб літ. «б». Вказані технічні характеристики будинку садибного типу з господарськими будівлями та спорудами, в повній мірі підтверджуються відомостями технічного паспорту, який було виготовлено ТОВ «Наше БТІ» станом на 20.07.2024 р. на замовлення позивача [PERSON] (а. с. 34 -37). Надаючи правову оцінку обставинам справи, суд зважає на таке. Частиною першою статті 15 ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. У силу положень статей 21, 24, 41 Конституції України, статей 319, 358 Цивільного кодексу України всі громадяни є рівними у своїх правах, усім власникам забезпечуються рівні умови здійснення цих прав, у тому числі щодо захисту права спільної часткової власності. Відповідно до ч. 1 ст. 355 ЦК України майно, що є у власності двох або більше осіб (співвласників), належить їм на праві спільної власності (спільне майно). Частиною 1 статті 356 ЦК України визначено, що власність двох чи більше осіб із визначенням частки кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю. Згідно статті 358 ЦК України право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їхньою згодою. Кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності. Співвласник має право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності. Якщо виділ у натурі частки із спільного майна не допускається згідно із законом або є неможливим (частина друга статті 183 цього Кодексу), співвласник, який бажає виділу, має право на одержання від інших співвласників грошової або іншої матеріальної компенсації вартості його частки. У разі виділу співвласником у натурі частки із спільного майна для співвласника, який здійснив такий виділ, право спільної часткової власності на це майно припиняється. Така особа набуває право власності на виділене майно, і у випадку, встановленому законом, таке право підлягає державній реєстрації (частини перша-третя статті 364 ЦК України). Згідно з ч. 1, 2 ст. 367 ЦК України майно, що є у спільній частковій власності, може бути поділене в натурі між співвласниками за домовленістю між ними. У разі поділу спільного майна між співвласниками право спільної часткової власності на нього припиняється. При виділі частки із спільного нерухомого майна власнику, що виділяється, та власнику (власникам), що залишаються, має виділятися окрема площа, яка повинна бути ізольованою від приміщення іншого (інших) співвласників, мати окремий вихід, окрему систему життєзабезпечення (водопостачання, водовідведення, опалення тощо), тобто складати окремий об`єкт нерухомого майна в розумінні статті 181 ЦК України. Системний аналіз статей 183, 358, 364 ЦК України дає підстави для висновку, що виділ часток (поділ) нерухомого майна, що перебуває у спільній частковій власності, є можливим, якщо кожній зі сторін буде виділено нерухоме майно, яке відповідає розміру й вартості його частки, якщо це можливо без завдання неспівмірної шкоди господарському призначенню будівлі. Якщо виділ (поділ) технічно можливий, але з відхиленням від розміру ідеальних часток співвласників, то з урахуванням конкретних обставин поділ (виділ) може бути проведений зі зміною ідеальних часток і присудженням грошової компенсації співвласнику, частка якого зменшилась. Під неспівмірною шкодою господарського призначення слід розуміти суттєве погіршення технічного стану жилого будинку, перетворення в результаті переобладнання жилих приміщень у нежитлові, надання в рахунок частки приміщень, які не можуть бути використані як житлові через невеликий розмір площі або через неможливість їх використання. В свою чергу, поняття спільної часткової власності визначено у частині першій статті 356 ЦК України як власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності. Спільна часткова власність є специфічною конструкцією оскільки, існує: (а) множинність суб`єктів. Для права власності характерна наявність одного суб`єкта, якому належить відповідне майно (наприклад, один будинок - один власник). Навпаки, спільна часткова власність завжди відзначається множинністю суб`єктів (наприклад, один будинок - два співвласники); (б) єдність об`єкта. Кожен учасник спільної часткової власності володіє не часткою майна в натурі, а часткою в праві власності на спільне майно в цілому. Ці частки є ідеальними й визначаються відповідними процентами від цілого чи у дробовому вираженні. Згідно з частиною третьою статті 358 ЦК України кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності. Згідно з частинами першою, другою статті 364 ЦК України співвласник має право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності. Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 19 травня 2021 року у справі № 501/2148/17 (провадження № 61-22087св19) зроблено висновок, що відповідно до статті 367 ЦК України майно, що є у спільній частковій власності, може бути поділене в натурі між співвласниками за домовленістю між ними. У разі поділу спільного майна між співвласниками право спільної часткової власності на нього припиняється. Виходячи з аналізу змісту наведених норм права, поняття «поділ» та «виділ» не є тотожними. При поділі майно, що знаходиться в спільній частковій власності, поділяється між усіма співвласниками, і правовідносини спільної часткової власності припиняються. При виділі частки правовідносини спільної часткової власності, як правило, зберігаються, а припиняються лише для співвласника, частка якого виділяється. Винятком з цього правила є ситуація, коли майно належить на праві спільної часткової власності двом співвласникам, - тоді має місце поділ спільного майна. Тобто, поділ спільного майна відрізняється від виділу частки співвласника або припинення його права на частку в спільному майні однією суттєвою ознакою - у разі поділу майна право спільної часткової власності на нього припиняється. Позовних вимог про поділ спірного майна в натурі між сторонами в порядку статті 367 ЦК України позивач не заявляв. Враховуючи, що спірне майно належить на праві спільної часткової власності двом співвласникам, то можливий поділ цього майна в натурі між сторонами, у разі якого право спільної часткової власності на нього припиняється. Частиною четвертою статті 120 ЗК України передбачено, що у разі набуття права власності на об`єкт нерухомого майна (жилий будинок (крім багатоквартирного), іншу будівлю або споруду), об`єкт незавершеного будівництва, розміщений на земельній ділянці, що перебуває у користуванні на праві оренди, емфітевзису, суперфіцію у відчужувача (попереднього власника), до набувача одночасно переходить відповідно право оренди, емфітевзису, суперфіцію земельної ділянки, на якій розміщений такий об`єкт, в обсязі та на умовах, встановлених для відчужувача (попереднього власника) такого об`єкта. Відповідно до ст.ст. 12, 13\~ЦПК України суд вирішує цивільний спір на засадах змагальності із застосуванням принципу диспозитивності в межах заявлених вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи. Згідно ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Статтею 81\~ЦПК України передбачено, що кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. У статті 89\~ЦПК України визначено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Суд не приймає визнання позову, подане відповідачем, оскільки відповідна заява була надіслана на електронну адресу суду без накладення кваліфікованого електронного підпису, що позбавляє суд можливості достовірно встановити особу та перевірити справжність її волевиявлення щодо визнання позову. Враховуючи вищенаведене, проаналізувавши запропонований експертом варіант, суд вважає, що наявні правові підстави для задоволення позовних вимог, припинивши право спільної часткової власності, виділивши майно в натурі. На підставі викладеного та

Outcome: approved