Jurisdiction: civil
Date: 2025-11-06 00:00:00

В провадженні Шевченківського районного суду м. Львова перебуває цивільна справа за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «УКР КРЕДИТ ФІНАНС» до [PERSON] про стягнення заборгованості за кредитним договором. Стислий виклад позиції позивача та заперечень відповідача: 03.08.2023 року представник Товариства з обмеженою відповідальністю «УКР КРЕДИТ ФІНАНС» звернулась до Шевченківського районного суду м. Львова із позовною заявою до [PERSON] про стягнення заборгованості за кредитним договором. Позовні вимоги обґрунтовує тим, що 19.02.2022 року між ТОВАРИСТВОМ З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ "УКР КРЕДИТ ФІНАНС", Код ЄДРПОУ: 38548598 і фізичною особою, якою є - [PERSON] , РНОКПП: [NUMBER] за допомогою Веб-сайту (https://creditkasa.com.ua), який є сукупністю інформаційних та телекомунікаційних систем ТОВ «УКР КРЕДИТ ФІНАНС», в рамках якої реалізуються технології обробки інформації з використанням технічних і програмних засобів і які у процесі обробки інформації діють як єдине ціле, було укладено електронний Договір про відкриття кредитної лінії № 1055-0119. Відповідно до умов Кредитного договору Кредитодавець взяв на себе зобов`язання надати Відповідачу кредит для задоволення особистих потреб, на наступних умовах: - сума кредиту - 18 000,00 грн.; - строк кредитування - 300 днів; - заявлений строк* - 15 днів; - знижена % ставка - 2,00 % в день; - стандартна % ставка - 3,00 % в день. Кредитодавець виконав взяті на себе зобов`язання в повному обсязі, надавши Відповідачу кредит відповідно до умов укладеного Кредитного договору. На підтвердження факту видачі кредиту, Кредитодавець додає до цієї Позовної заяви документи що підтверджують перерахування кредитних коштів. («копію Витягу з реєстру банків» та «копію Довідки про перерахування коштів від фінансово- розрахункової установи»). Відповідач підтвердив виникнення своїх зобов`язань, відповідно до умов укладеного Кредитного договору, шляхом прийняття виконання зобов`язання Кредитодавця, а саме отримавши кредитні кошти Відповідач не скористався своїм правом протягом 14 календарних днів з дня укладення Кредитного договору відмовитися від договору без пояснення причин, у тому числі в разі отримання ним грошових коштів. В подальшому, Відповідач всупереч умовам Кредитного договору, ст. 12 ЗУ «Про споживче кредитування» та ст.ст. 525, 526, 530, 536, 610, 612 ЦК України, порушив вищезазначені умови Кредитного договору і в кінцевому підсумку не повернув в повному обсязі кредит Кредитодавцю, а також не виконав в повному обсязі всі інші свої грошові зобов`язання перед Кредитодавцем за Кредитним договором навіть після спливу строку кредитування встановленого умовами Кредитного договору. Станом на 11.07.2023 року, загальний розмір грошових вимог Кредитодавця до Відповідача, які виникли на підставі Кредитного договору (сума кредиту і процентів), становлять **: 130 140,00 (сто тридцять тисяч сто сорок грн. 00 коп.) гривень, що складається з: - прострочена заборгованість за кредитом - 18 000,00 гривень; - прострочена заборгованість за нарахованими процентами - 112 140,00 гривень. Просить стягнути з відповідача заборгованість, а також судові витрати. Представник відповідача [PERSON] - адвокат Матвіїв Єлизавета Ігорівна позов заперечила, просить у задоволенні такого відмовити з підстав наведених у відзиві на позовну заяву та поданих письмових пояснень. Зокрема, зазначає, що позивач Товариство з обмеженою відповідальністю «Укр Кредит Фінанс» не надало доказів укладення кредитного договору, посилається на статті 207, 215, 216, 1055 ЦК України, та просить дослідити Договір про відкриття кредитної лінії №1055-0119 від 19.02.2022 року (Кредитний договір) на факт наявності чи відсутності електронних підписів сторін договору. Зазначає, що пред`явлені позивачем Товариством з обмеженою відповідальністю «Укр Кредит Фінанс» до стягнення відсотки за користування кредитом виходять за межі строку кредитування (15 днів), що суперечить ст. 1048 ЦК України. Стверджує, що надані позивачем Товариством з обмеженою відповідальністю «Укр Кредит Фінанс» докази не відповідають критеріям, наведеним у статтях 77, 78, 79 ЦПК України. Незважаючи на те, що кредитний договір не підписаний сторонами, відповідач [PERSON] не заперечує факт отримання ним коштів у розмірі 18000,00 гривень. Під час розгляду справи просить врахувати правові висновки, що містяться у постановах Верховного Суду. Заяви (клопотання) учасників справи: Разом із позовною заявою представник позивача подав заяву про розгляд справи за його відсутності, та вказав, що не заперечує проти заочного розгляду справи, та постановлення заочного рішення суду, у разі виникнення обставин викладених у ч. 1 ст. 280 ЦПК України. 05.09.2025 року на адресу Шевченківського районного суду м. Львова надійшло клопотання представника позивача Товариства з обмеженою відповідальністю «Укр Кредит Фінанс» Тітової Оксани Олексіївни про проведення розгляду справи без участі представника позивача. 23.11.2023 року на адресу Шевченківського районного суду м. Львова надійшла заява представника відповідача [PERSON] - адвоката Матвіїв Єлизавети Ігорівни про перегляд заочного рішення. 27.12.2023 року на адресу Шевченківського районного суду м. Львова надійшла заява представника відповідача [PERSON] - адвоката Матвіїв Єлизавети Ігорівни, у якій вона просила проводити судове засідання у режимі відеоконференції. 15.12.2023 року на адресу Шевченківського районного суду м. Львова надійшла заява представника відповідача [PERSON] - адвоката Матвіїв Єлизавети Ігорівни про доповнення заяви про перегляд заочного рішення. 02.01.2024 року на адресу Шевченківського районного суду м. Львова надійшла заява представника відповідача [PERSON] - адвоката Матвіїв Єлизавети Ігорівни, у якій вона просила допустити представника відповідача до участі у справі в режимі відеоконференції. 12.01.2024 року на адресу Шевченківського районного суду м. Львова надійшов відзив представника відповідача [PERSON] - адвоката Матвіїв Єлизавети Ігорівни на позовну заяву. 12.01.2024 року на адресу Шевченківського районного суду м. Львова надійшла заява представника відповідача [PERSON] - адвоката Матвіїв Єлизавети Ігорівни, у якій вона просила проводити судове засідання у режимі відеоконференції. 07.02.2024 року на адресу Шевченківського районного суду м. Львова надійшла заява відповідача [PERSON] , у якій він просив проводити розгляд справи без його участі. 27.02.2024 року на адресу Шевченківського районного суду м. Львова надійшла заява представника відповідача [PERSON] - адвоката Матвіїв Єлизавети Ігорівни, у якій вона просила проводити судове засідання у режимі відеоконференції. 15.03.2024 року на адресу Шевченківського районного суду м. Львова надійшли додаткові пояснення представника відповідача [PERSON] - адвоката Матвіїв Єлизавети Ігорівни, у яких, зокрема міститься заява про розгляд справи без участі відповідача та його представника. 11.04.2024 року на адресу Шевченківського районного суду м. Львова надійшло клопотання представника відповідача [PERSON] - адвоката Матвіїв Єлизавети Ігорівни про долучення доказів понесених відповідачем судових витрат у справі. 28.04.2024 року на адресу Шевченківського районного суду м. Львова надійшли додаткові пояснення представника позивача Товариства з обмеженою відповідальністю «Укр Кредит Фінанс» Хорошенко Тетяни Борисівни. 01.05.2024 року на адресу Шевченківського районного суду м. Львова надійшла заява представника позивача Товариства з обмеженою відповідальністю «Укр Кредит Фінанс» Хорошенко Тетяни Борисівни про надання оригіналу Кредитного договору та протоколу створення та перевірки кваліфікованого та удосконаленого електронного підпису. 20.01.2025 року на адресу Шевченківського районного суду м. Львова надійшли заперечення представника позивача Товариства з обмеженою відповідальністю «Укр Кредит Фінанс» Мельник Вероніки Сергіївни на клпотання (заяву). Процесуальні дії у справі: Ухвалою Шевченківського районного суду м. Львова від 25.08.2023 року відкрито провадження у справі та призначено в порядку спрощеного позовного провадження судовий розгляд по справі. Ухвалою Шевченківського районного суду м. Львова від 19.10.2023 року постановлено провести заочний розгляд справи та ухвалити заочне рішення. Заочним рішенням Шевченківського районного суду м. Львова від 19.10.2023 року задоволено позовні вимоги. Ухвалою Шевченківського районного суду м. Львова від 28.11.2023 року заяву про перегляд заочного рішення залишено без руху. Ухвалою Шевченківського районного суду м. Львова від 21.12.2023 року заяву про перегляд заочного рішення прийнято до розгляду та призначено судове засідання. Ухвалою Шевченківського районного суду м. Львова від 28.12.2023 року відмовлено у задоволенні заяви про проведення судового засідання у режимі відеоконференції. Ухвалою Шевченківського районного суду м. Львова від 03.01.2024 року скасовано заочне рішення Шевченківського районного суду м. Львова від 19.10.2023 року та призначено справу до розгляду в загальному позовному провадженні. Ухвалою Шевченківського районного суду м. Львова від 17.01.2024 року задоволено заяву про проведення судового засідання у режимі відеоконференції. Ухвалою Шевченківського районного суду м. Львова від 29.02.2024 року задоволено заяву про проведення судового засідання у режимі відеоконференції. Ухвалою Шевченківського районного суду м. Львова від 05.03.2024 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті. Ухвалою Шевченківського районного суду м. Львова від 05.03.2024 року внесено виправлення в ухвалу суду. В судове засідання: - представник позивача Товариства з обмеженою відповідальністю «Укр Кредит Фінанс» не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся у встановленому законом порядку. На адресу Шевченківського районного суду м. Львова подано клопотання про проведення розгляду справи без участі представника позивача. - відповідач [PERSON] та його представник - адвокат Матвіїв Єлизавета Ігорівна не з`явилися, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялися у встановленому законом порядку. На адресу Шевченківського районного суду м. Львова подано заяви про проведення розгляду справи без участі відповідача та його представника. Позиція суду та оцінка доводів учасників справи: Суд, дослідивши матеріали цивільної справи, з`ясувавши всі обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази у їх сукупності та кожен окремо, що мають значення для вирішення справи по суті, встановивши фактичні дані та відповідні їм правовідносини, дійшов висновку, що позовні вимоги не підлягають задоволенню з наступних підстав. Відповідно до ч. 1 ст. 2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Частиною 1 ст. 4 ЦПК України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Згідно з ч. 1 ст. 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. За змістом ст. ст. 12, 81 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень. Згідно з ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до ст. 77 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування. Згідно зі ст. 78 ЦПК України, суд не бере до уваги докази, що одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Відповідно до ст. 79 ЦПК України, достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Згідно зі ст. 80 ЦПК України, достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. Відповідно до вимог ст. 83 ЦПК України, сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. Позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви. Якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу. У випадку визнання поважними причин неподання учасником справи доказів у встановлений законом строк суд може встановити додатковий строк для подання вказаних доказів. Докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, яка їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї. Згідно з ч. 1 ст. 1054 ЦК України, за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. Відповідно до ч. 1 ст. 1055 ЦК України, кредитний договір укладається у письмовій формі. Згідно з ч. 2 ст. 1055 ЦК України, кредитний договір, укладений з недодержанням письмової форми, є нікчемним. Відповідно до ч. 1 ст. 207 ЦК України, правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах (у тому числі електронних), у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Згідно з ч. 2 ст. 207 ЦК України, правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). Правочин, який вчиняє юридична особа, підписується особами, уповноваженими на це її установчими документами, довіреністю, законом або іншими актами цивільного законодавства. Відповідно до ч. 3 ст. 207 ЦК України, використання при вчиненні правочинів факсимільного відтворення підпису за допомогою засобів механічного, електронного або іншого копіювання, електронного підпису або іншого аналога власноручного підпису допускається у випадках, встановлених законом, іншими актами цивільного законодавства, або за письмовою згодою сторін, у якій мають міститися зразки відповідного аналога їхніх власноручних підписів, або іншим чином врегульовується порядок його використання сторонами. Згідно з ч. 1 ст. 262 ЦК України, договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Відповідно до ч. 1 ст. 628 ЦК України, зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Згідно з ч. 1 ст. 638 ЦК України, договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї зі сторін має бути досягнуто згоди. Відповідно до ч. 1 ст. 1048 ЦК України, позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України. Відповідно до ч. 3 ст. 1055 ЦК України, особливості регулювання відносин за договором про надання споживчого кредиту встановлені законом. Згідно з ч. 1 ст. 13 Закону України «Про споживче кредитування», договір про споживчий кредит, договори про надання додаткових та/або супутніх послуг кредитодавцем і третіми особами та зміни до них укладаються у письмовій формі (у паперовому вигляді або у вигляді електронного документа, створеного згідно з вимогами, визначеними Законом України "Про електронні документи та електронний документообіг", а також з урахуванням особливостей, передбачених Законом України "Про електронну комерцію"). Кожна сторона договору отримує по одному примірнику договору з додатками до нього. Примірник договору, що належить споживачу, має бути переданий йому невідкладно після підписання договору сторонами. Примірник договору про споживчий кредит, укладеного у вигляді електронного документа та додатки до нього надаються споживачу у спосіб, що дозволяє встановити особу, яка отримала примірник договору та додатків до нього, зокрема шляхом направлення на електронну адресу або іншим шляхом з використанням контактних даних, зазначених споживачем під час укладення договору про споживчий кредит. Обов`язок доведення того, що один з оригіналів договору (змін до договору) був переданий споживачу, покладається на кредитодавця. Відповідно до ч. ч. 1-5 ст. 6 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг», для ідентифікації автора електронного документа може використовуватися електронний підпис. Для підтвердження достовірності походження та цілісності електронного документа може використовуватися електронна печатка. Накладанням електронного підпису та/або електронної печатки завершується створення електронного документа. У разі створення електронного документа з використанням більш як одного електронного підпису та/або більш як однієї електронної печатки його створення завершується накладанням електронного підпису або електронної печатки останнім підписувачем чи створювачем електронної печатки відповідно до технології створення такого електронного документа. Суб`єкти електронного документообігу використовують електронні підписи та електронні печатки у випадках, встановлених законодавством, або за домовленістю між відповідними суб`єктами. Відповідно до ч. ч. 1-4 ст. 7 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг», оригіналом електронного документа вважається електронний примірник документа з обов`язковими реквізитами, у тому числі з електронним підписом автора або підписом, прирівняним до власноручного підпису відповідно до Закону України "Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги". У разі надсилання електронного документа кільком адресатам або його зберігання на кількох електронних носіях інформації кожний з електронних примірників вважається оригіналом електронного документа. Якщо автором створюються ідентичні за документарною інформацією та реквізитами електронний документ та документ на папері, кожен з документів є оригіналом і має однакову юридичну силу. Оригінал електронного документа повинен давати змогу довести його цілісність та справжність у порядку, визначеному законодавством; у визначених законодавством випадках може бути пред`явлений у візуальній формі відображення, в тому числі у паперовій копії. Згідно зі ст. 12 Закону України «Про електронну комерцію», електронний правочин має бути підписаний сторонами, моментом його підписання є використання, - в тому числі електронного підпису одноразовим ідентифікатором. Дослідивши Договір про відкриття кредитної лінії №1055-0119 від 19.02.2022 року (кредитний договір) та перевіривши його на офіційному веб-сайті Центрального засвідчувального органу (https://czo.gov.ua/verify), суд встановив, що кредитний договір не містить підписів сторін. За таких обставин, враховуючи положення ч. 2 ст. 1055 ЦК України суд констатує нікчемність кредитного договору. Відповідно до ч. 1 ст. 82 ЦПК України, обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Обставини, які визнаються учасниками справи, зазначаються в заявах по суті справи, поясненнях учасників справи, їхніх представників. З огляду на визнання відповідачем [PERSON] факту одержання від позивача Товариства з обмеженою відповідальністю «Укр Кредит Фінанс» кредитних коштів у розмірі 18000,00 грн за нікчемним правочином, суд вважає, що такі набуті без достатньої правової підстави, а саму обставину такою, що доведенню та перевірці доказами не підлягає. Також, оскільки судом встановлено нікчемність кредитного договору, такий не породжує правові наслідки, зокрема, право кредитора на стягнення відсотків. За таких обставин, правильність розрахунку заборгованості за кредитним договором судом не перевіряється. Звертаючись до суду з позовом, позивачу Товариству з обмеженою відповідальністю «Укр Кредит Фінанс» було відомо про відсутність підписів сторін на Договорі про відкриття кредитної лінії №1055-0119 від 19.02.2022 року. Заяв про зміну підстав, предмету позову під час розгляду справи позивачем Товариством з обмеженою відповідальністю «Укр Кредит Фінанс» не було заявлено. Цивільні права або інтереси захищаються у спосіб, який передбачений законом або договором, та є ефективним для захисту конкретного порушеного або оспорюваного права чи інтересу позивача. Якщо закон або договір не визначають такого ефективного способу захисту, суд відповідно до викладеної в позові вимоги позивача може визначити у рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону. Велика Палата неодноразово зазначала, що застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить від виду та змісту правовідносин, які виникли між сторонами, змісту права чи інтересу, за захистом якого звернулася особа та характеру його порушення, невизнання або оспорення. Такі право чи інтерес мають бути захищені судом у спосіб, який є ефективним, тобто таким, що відповідає змісту відповідного права чи інтересу, характеру його порушення, невизнання або оспорення та спричиненим цими діяннями наслідкам (постанови ВП ВС від 05.06.2018 року у справі №338/180/17, від 11.09.2018 року у справі №905/1926/16, від 30.01.2019 року у справі №569/17272/15-ц, від 11.09.2019 року у справі №487/10132/14-ц, від 06.04.2021 року у справі №925/642/19). Ефективний захист порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів позивача у цивільному процесі можливий за умови, що такі права, свободи чи інтереси справді порушені, а позивач використовує цивільне судочинство саме для такого захисту, а не з іншою метою. Особа, права якої порушено, може скористатися не будь-яким, а цілком конкретним способом захисту свого права (п. 5.6 постанови Великої Палати Верховного Суду від 22.08.2018 року у справі №925/1265/16). Під способами захисту суб`єктивних цивільних прав розуміють закріплені законом матеріально-правові заходи примусового характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав і вплив на порушника. Неправильно обраний спосіб захисту зумовлює прийняття рішення про відмову в задоволенні позову незалежно від інших встановлених судом обставин (постанови ВП ВС від 29.09.2020 року у справі №378/596/16-ц, від 15.09.2022 року у справі №910/12525/20). Вивчивши надані до позовної заяви матеріали у їх сукупності, суд вважає, що позовна заява не підлягає задоволенню. Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, всі судові процедури повинні бути справедливими. Рішення суду як найважливіший акт правосуддя покликане забезпечити захист гарантованих Конституцією України прав і свобод людини та здійснення проголошеного Основним Законом України принципу верховенства права. Саме на суд покладено обов`язок під час ухвалення рішення вирішити, чи мали місце обставини, якими обґрунтовувалися вимоги позивача та якими доказами вони підтверджуються; перевірити наявність чи відсутність певних обставин за допомогою доказів шляхом їх оцінки; оцінити подані сторонами докази та дійти висновку про наявність або відсутність певних юридичних фактів. Відповідно до положень ст. 263 ЦПК України, а також з урахуванням абз. 4 п. 2 постанови Пленуму Верховного Суду України від 18.12.2009 року №14 «Про судове рішення у цивільній справі», обґрунтованим є рішення, ухвалене на основі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Згідно з ч. 5 ст. 263 ЦПК України, обґрунтованим є рішення, в якому повно відображені обставини, що мають значення для даної справи, висновки суду про встановлені обставини і правові наслідки є вичерпними, повинні відповідати дійсності і підтверджуватися достовірними доказами, дослідженими в судовому засіданні. Також, ст. 10 ЦПК України визначено, що суд при розгляді справи керується принципом верховенства права. Суд розглядає справи відповідно до Конституції України, законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України. Суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права. Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ), яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча національний суд має певну свободу розсуду щодо вибору аргументів у тій чи іншій справі та прийняття доказів на підтвердження позицій сторін, орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень (рішення у справі Suominen v. Finland від 01.07.2003 року №37801/97, § 36,). Ще одне призначення обґрунтованого рішення полягає в тому, щоб продемонструвати сторонам, що вони були почуті. Крім того, вмотивоване рішення дає стороні можливість оскаржити його та отримати його перегляд вищою інстанцією. Лише за умови винесення обґрунтованого рішення може забезпечуватись публічний контроль здійснення правосуддя (рішення у справі Hirvisaari v. Finland від 27.09.2001 року №49684/99, § 30). Згідно з рішення Європейського суду з прав людини у справі «Бочаров проти України» (остаточне рішення від 17.06.2011 року), суд при оцінці доказів керується критерієм доведення «поза розумним сумнівом». Таке доведення може випливати зі співіснування достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою висновків або подібних неспростованих презумпцій щодо фактів. Згідно з практикою ЄСПЛ, змагальність судочинства засновується на диференціації процесуальних функцій і, відповідно, правомочностей головних суб`єктів процесуальної діяльності цивільного судочинства - суду та сторін (позивача та відповідача). Диференціація процесуальних функцій об`єктивно приводить до того, що принцип змагальності відбиває властивості цивільного судочинства у площині лише прав та обов`язків сторін. Це дає можливість констатувати, що принцип змагальності у такому розумінні урівноважується з принципом диспозитивності та, що необхідно особливо підкреслити, із принципом незалежності суду. Він знівельовує можливість суду втручатися у взаємовідносини сторін завдяки збору доказів самим судом. У процесі, побудованому за принципом змагальності, збір і підготовка усього фактичного матеріалу для вирішення спору між сторонами покладається законом на сторони. Суд тільки оцінює надані сторонами матеріали, але сам жодних фактичних матеріалів і доказів не збирає. Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтуються на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Виходячи із вищенаведеного, після всебічного, повного та об`єктивного дослідження обставин справи, викладених у письмових заявах сторін, обґрунтування позовних вимог не знайшли своє підтвердження в ході судового розгляду, доводи не є обґрунтованими та спростовуються наявними в матеріалах справи доказами. Суд, виконавши всі вимоги цивільного процесуального законодавства і всебічно перевіривши обставини справи, дійшов висновку що позовні вимоги є необґрунтованими, недоведеними та такими, що задоволенню не підлягають. Розподіл судових витрат між сторонами: Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Відповідно до ч. 2 ст. 141 ЦПК України, інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: 1) у разі задоволення позову - на відповідача; 2) у разі відмови в позові - на позивача. Відповідачем подано до суду докази понесених ним судових витрат у справі: договір про надання правничої (правової) допомоги №2023/11/23 від 17.11.2023 року (із змінами та доповненнями); довідку про обсяг наданих послуг у справі №466/8171/23, акт приймання-передачі наданих послуг від 09.04.2024 року за договором про надання правничої допомоги; платіжну інструкцію №@2PL137429 від 17.11.2023 року на суму 8500,00 грн; платіжну інструкцію №524395363 від 13.12.23 року на суму 1500,00 грн; платіжну інструкцію №524809466 від 14.12.2023 року на суму 6000,00 грн; платіжну інструкцію №529903726 від 27.12.2023 року на суму 2000,00 грн; платіжну інструкцію №533825742 від 10.01.2024 року на суму 4000,00 грн, платіжну інструкцію №553400020 від 27.02.2024 року на суму 2000,00 грн, платіжну інструкцію №559835072 від 14.03.2024 року на суму 2000,00 грн, платіжну інструкцію №570150621 від 09.04.2024 року на суму 4000,00 грн, квитанцію №7497-5244-9723-7151 від 23.11.2023 року 18:50:09 про сплату судового збору на загальну суму 546,46 грн. Відповідно до вимог ст. 247 ЦПК України, фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. На підставі викладеного та

Outcome: approved