Jurisdiction: civil
Date: 2025-11-11 00:00:00

[PERSON] через свого представника адвоката Чубенко Ж.А. звернулася до суду із вказаним позовом, який обґрунтовує тим, що вона є матір`ю [PERSON] , який загинув під час бойового зіткнення з ворогом поблизу населеного пункту Рівнопіль Волноваського району Донецької області [INFO] . Відповідач [PERSON] є колишньою дружиною її померлого сина. Фактично шлюб між ними тривав у період з 27.02.2002 по 2006 рік, коли [PERSON] залишила будинок у с.Покровська Багачка Лубенського району Полтавської області, де проживала разом однією сім`єю, та виїхала у невідомому напрямку. Під час спільного проживання у шлюбі у [PERSON] та [PERSON] народилося двоє дітей: син [PERSON] , [INFO] , дочка [PERSON] , [INFO] . Шлюб між [PERSON] та [PERSON] розірвано рішенням Хорольського районного суду Полтавської області від 24.10.2011. 17 вересня 2012 року заочним рішенням Хорольського районного суду Полтавської області визнано місце проживання неповнолітніх дітей [PERSON] та [PERSON] разом з їхнім батьком [PERSON] в с.Покровська Багачка Лубенського району Полтавської області. Під час звернення до [INFO] з приводу отримання виплат у зв`язку із загибеллю сина позивачу повідомили, що [PERSON] має ще п`ятьох дітей [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] . Позивач про цих дітей ніколи не чула, мала дуже гарні і близькі відносини з сином, який за життя ніколи не говорив, що у нього були відносини з відповідачем після 2006 року. Як пояснювала відповідач пізніше, вона народила дітей від іншого чоловіка, якого також звали " [PERSON] ", після розірвання шлюбу у неї залишилося прізвище " [PERSON] ", тому вона записала дітей на своє прізвище із зазначенням по батькові " [PERSON] ". У зв`язку з цим вона ніколи не говорила про їх існування [PERSON] та його родині, не вимагала сплати аліментів на їх утримання. Той факт, що [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] не рідними внуками позивача, підтверджуються висновками лабораторії ТОВ "Генкод діагностик". З огляду на викладене прохала виключити запис про [PERSON] , померлого [INFO] , як батька з актового запису про народження [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] . Ухвалою Чорнухинського районного суду Полтавської області від 17.06.2025 позов прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання, встановлено строки для подання відзиву та пояснень. 05 вересня 2025 року ухвалою Чорнухинського районного суду Полтавської області визнано обов`язковою явку відповідача для дачі пояснень. Ухвалами Чорнухинського районного суду Полтавської області від 05 та 26 вересня 2025 року витребувано у третіх осіб копії актових записів про народження дітей [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] . Позивач та її представник позов підтримали з викладених у ньому підстав. Крім того позивач пояснила, що з відповідачем [PERSON] зв`язувалась телефоном її внучка [PERSON] . Відповідач погодилась направити до лабораторії біологічні зразки дітей, стосовно яких подано позов. Такі зразки було направлено до лабораторії Новою поштою. Вона свої біологічні зразки відбирала у себе самостійно і також направила до лабораторії аналогічним шляхом. Щодо дітей [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] син пояснював, що він не є їх батьком. Їй відомо, що [PERSON] не має змоги з`явитись в судове засідання, оскільки в неї є маленькі діти, яких нема з ким залишити. Відповідач в судове засідання не з`явилася, у поданій заяві прохала справу розглянути за її відсутності, позовні вимоги визнає повністю (а.с.159). Представники третіх осіб прохали розгляд справи провести без їх участі (а.с.195,213). Суд, заслухавши пояснення позивача та його представника, дослідивши матеріали справи, вважає, що позов підлягає частковому задоволенню зважаючи на таке. Визнання позову відповідачами не є безумовною підставою для його задоволення, ураховуючи, що вирішуючи спір по суті суду слід дослідити матеріали справи, надати належну оцінку наявним у справі доказам та ухвалити судове рішення з урахуванням вимог законності та обґрунтованості, а не виходячи виключно із факту визнання позову відповідачем. Такий правовий висновок викладено у Постанові Верховного Суду від 25 травня 2022 року у справі № 675/2136/19. Судом встановлено, що позивач є матір`ю [PERSON] , який загинув [INFO] під час бойового зіткнення поблизу населеного пункту Рівнопіль Волноваського району Донецької області (а.с.17-20). [INFO] народився [PERSON] , про що 14 серпня 2003 року складено відповідний актовий запис №04 виконкомом Покровськобагачанської сільської ради Хорольського району Полтавської області. Батьком дитини записаний [PERSON] , матір`ю [PERSON] (а.с.21). [INFO] народилася [PERSON] , про що 14 березня 2005 року складено відповідний актовий запис №03 відділом державної реєстрації актів цивільного стану Хорольського районного управління юстиції Полтавської області. Батьком дитини записаний [PERSON] , матір`ю [PERSON] (а.с.21). [INFO] народився [PERSON] , про що 01 липня 2008 року складено відповідний актовий запис №232 відділом реєстрації актів цивільного стану по м.Лубни Лубенського міськрайонного управління юстиції Полтавської області. Батьком дитини записаний [PERSON] , матір`ю [PERSON] (а.с.40). Підстава запису відомостей про батька свідоцтво про шлюб, а/з №6 від 27.12.2002, складений Березівською сільською радою Лубенського району Полтавської області(а.с.209 зворотній бік). [INFO] народилася [PERSON] , про що 26 січня 2010 року складено відповідний актовий запис №29 відділом реєстрації актів цивільного стану по м.Лубни Лубенського міськрайонного управління юстиції Полтавської області. Батьком дитини записаний [PERSON] , матір`ю [PERSON] (а.с.41). Підстава запису відомостей про батька свідоцтво про шлюб, а/з №6 від 27.12.2002, складений Березівською сільською радою Лубенського району Полтавської області(а.с.210). [INFO] народився [PERSON] , про що 22 вересня 2011 року складено відповідний актовий запис №272 відділом державної реєстрації актів цивільного стану по м.Миргород Миргородського міськрайонного управління юстиції Полтавської області. Батьком дитини записаний [PERSON] , матір`ю [PERSON] (а.с.42). Підстава запису відомостей про батька свідоцтво про шлюб, а/з №6 від 27.12.2002, складений Березівською сільською радою Лубенського району Полтавської області (а.с.181). [INFO] народилася [PERSON] , про що 10 червня 2014 року складено відповідний актовий запис №146 відділом державної реєстрації актів цивільного стану по м.Миргород Миргородського міськрайонного управління юстиції Полтавської області. Батьком дитини записаний [PERSON] , матір`ю [PERSON] (а.с.43). Підстава запису відомостей про батька свідоцтво про шлюб, а/з №6 від 27.12.2002, складений Березівською сільською радою Лубенського району Полтавської області (а.с.179). [INFO] народилася [PERSON] , про що 14 червня 2016 року складено відповідний актовий запис №178 відділом державної реєстрації актів цивільного стану по м.Миргород Миргородського міськрайонного управління юстиції Полтавської області. Батьком дитини записаний [PERSON] , матір`ю [PERSON] (а.с.43). Підстава запису відомостей про батька свідоцтво про шлюб, а/з №6 від 27.12.2002, складений Березівською сільською радою Лубенського району Полтавської області(а.с.180). 24 жовтня 2011 року заочним рішенням Хорольського районного суду Полтавської області, яке набрало законної сили 04.11.2011, шлюб між [PERSON] і [PERSON] розірвано (а.с.29-30). Заочним рішенням Хорольського районного суду Полтавської області від 17.09.2012, яке набрало законної сили 09.10.2012, визначено місце проживання неповнолітніх [PERSON] та [PERSON] з їхнім батьком [PERSON] в с.П.Багачка Хорольського району Полтавської області. Відповідно до частин першої, третьої статті 13\~ЦПК Українисуд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. За вимогами ст.264\~ЦПК Українипід час ухвалення рішення суд вирішує такі питання: 1) чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; 2) чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження; 3) які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин; 4) яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин; 5) чи слід позов задовольнити або в позові відмовити; 6) як розподілити між сторонами судові витрати; 7) чи є підстави допустити негайне виконання судового рішення; 8) чи є підстави для скасування заходів забезпечення позову. Згідно зі статтею 76\~ЦПК України\~доказамиє будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків. Відповідно до частини другої статті 77\~ЦПК Українипредметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Предметом доказування у справах про визнання батьківства є встановлення походження дитини від певної особи. Згідно із ч.ч.1,4 ст.12, ч.ч.1,6 статті 81\~ЦПК України\~кожнасторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Статтею 51 Конституції України, частинами другою, третьою статті 5 СК України передбачено, що сім`я, дитинство, материнство і батьківство охороняються державою. Держава має заохочувати та підтримувати материнство і батьківство та забезпечувати пріоритет сімейного виховання дитини. Отже, при регулюванні сімейних відносин держава має максимально враховувати інтереси дитини. Відповідно до статті 121\~СК Україниправа та обов`язки матері, батька і дитини ґрунтуються на походженні дитини від них, засвідченому органом державної реєстрації актів цивільного стану в порядку, встановленому статтями 122та 125цього Кодексу. Відповідно до ч. 1 ст.122\~СК Українидитина, яка зачата і (або) народжена у шлюбі, походить від подружжя. Походження дитини від подружжя визначається на підставі Свідоцтва про шлюб та документа закладу охорони здоров`я про народження дружиною дитини. Згідно з ст.125 СК України якщо мати та батько дитини не перебувають у шлюбі між собою, походження дитини від матері визначається на підставі документа закладу охорони здоров`я про народження нею дитини. Якщо мати та батько дитини не перебувають у шлюбі між собою, походження дитини від батька визначається: 1) за заявою матері та батька дитини; 2) за рішенням суду. За приписами ч.ч.3,4 ст.137 СК України якщо через поважні причини особа не знала про те, що записана батьком дитини, і померла, оспорити батьківство можуть її спадкоємці: дружина, батьки та діти. До вимоги про виключення запису про особу як батька дитини з актового запису про народження дитини позовна давність не застосовується. Тлумачення статті 137 СК України, з урахуванням розумності свідчить, що вказана норма визначає випадки, за яких батьківство особи може бути оспорено після смерті особи, яка записана батьком дитини; перший випадок стосується випадку, коли чоловік ще під час вагітності жінки подав нотаріусу заяву про невизнання свого батьківства. У такому разі після смерті чоловіка оспорити батьківство можуть його спадкоємці (частина перша статті 137 СК України); другий випадок охоплює ситуацію коли чоловік за життя подав позов до суду про виключення запису про нього як батька дитини. У цьому разі його спадкоємці можуть підтримати позовну заяву відповідно до положень статті 55 ЦПК про процесуальне правонаступництво (частина друга статті 137 СК України); третій випадок оспорювання батьківства стосується випадків, коли через поважні причини чоловік не знав про те, що записаний батьком дитини, і помер. Однак на відміну від перших двох випадків можливість оспорити батьківство належить лише таким його спадкоємцям як дружина, батьки та діти (частина третя статті 137 СК України). Можуть існувати випадки, коли чоловік, який записаний батьком після своєї смерті, помер до народження дитини і не знав або не міг знати про вагітність жінки, з якою такий чоловік перебував у шлюбі (зокрема, подружжя не підтримує шлюбних відносин; не проживає разом, однак продовжує перебувати у шлюбі; роз`єднання подружжя через поважні причини, зумовлені повномасштабним вторгненням російських військ в Україну; перебування жінки на ранній стадії вагітності під час смерті чоловіка, який в силу природних причин не може подати відповідну заяву до нотаріуса про невизнання свого батьківства тощо). У подібних випадках у спадкоємців чоловіка, який записаний батьком дитини після його смерті, виникає спір про те, чи є чоловік батьком новонародженої дитини. Позбавлення спадкоємців права оспорювати батьківство чоловіка, який записаний батьком дитини, що народилась вже після смерті такої особи, суперечить принципу розумності та справедливості. Зазначені висновки містяться в постанові Верховного суду у справі №461/3122/19 від 31 липня 2023 року. Визнання позову відповідачами не є безумовною підставою для його задоволення, ураховуючи, що вирішуючи спір по суті суду слід дослідити матеріали справи, надати належну оцінку наявним у справі доказам та ухвалити судове рішення з урахуванням вимог законності та обґрунтованості, а не виходячи виключно із факту визнання позову відповідачем. Такий правовий висновок викладено у Постанові Верховного Суду від 25 травня 2022 року у справі № 675/2136/19. З заочного рішення Хорольського районного суду Полтавської області від 17.09.2012 вбачається, що [PERSON] знав про те, [PERSON] . [INFO] народила сина [PERSON] , [INFO] доньку [PERSON] , [INFO] сина [PERSON] . Таким чином встановлені судовим рішенням обставини свідчать про те, що [PERSON] за життя був обізнаний, що [PERSON] народила дітей в період перебування з ним у зареєстрованому шлюбі, він записаний батьком зазначених дітей, але своє батьківство не оспорював. Обставини, які б свідчили, що [PERSON] через поважні причини не знав про те, що записаний батьком зазначених дітей, відсутні. З огляду на викладене підстав для задоволенні позову в частині виключення запису про [PERSON] як батька з актового запису про народження [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] відповідно до ч.3 ст.137 СК України не вбачається. До позовної\~заяви позивачем,\~як на\~підтвердження заявлених\~позовних вимог,\~було долучено\~результати лабораторних\~аналізів ТОВ "Генкод Діагностик", відповідно до яких позивач [PERSON] не може бути біологічною бабусею [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] (а.с.45-49). Такі результати суд не бере до уваги. Зазначені результати дослідження не мають доказового значення при розгляді цієї справи, оскільки вони виконувалися виключно для особистої інформації, зразки ДНК не були взяті відповідно до встановленої юридичної процедури для надання результатів аналізу до судових інтанцій, ТОВ "Генкод Діагностик" не несе ніякої відповідальності за походження та/або транспортування до моменту, яко вони потрапили в лабораторію, про що вказано у самому дослідженні. Крім того, самі результати містять посилання на те, що вони не можуть мати сили при судовому розгляду. Нормами ЦПК України передбачено вимоги щодо поданих до суду доказів, зокрема, згідно з статтями 77-80 ЦПК України, докази мають бути належними, допустимими, достовірними та достатніми. Висновок судово-медичної (молекулярно-генетичної) експертизи є підставою для категоричного висновку для визнання батьківства, оскільки ДНК-тест є єдиним науковим методом точного встановлення батьківства стосовно конкретної дитини і його доказова цінність суттєво переважає будь-який інший доказ, наданий сторонами, з метою підтвердити або спростувати факт оспорюваного батьківства (постанова Верховного Суду від 25 серпня 2020 року у справі № 478/690/18). Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування (ч.2 ст.78 ЦПК України). Крім того, достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи (стаття 79 ЦПК України). Слід наголосити, що результати дослідження аналізу ДНК на батьківство, які містяться у матеріалах справи, не є висновком експерта та не прирівнюється до нього, оскільки вимоги до їх організації проведення та оформлення є суттєво відмінними. Позивач та її представник про призначення судово-медичної (молекулярно-генетичної) експертизи не клопотали, хоча таке право судом роз`яснювалось. Письмові пояснення мешканців с.Покровська Багачка Лубенського району Полтавської області (а.с.36-39), суд не бере до уваги в силу ч.2 ст.78 ЦПК України. Порядок допиту свідків в судовому засіданні чітко визначений ст.230\~ЦПК Україниі не передбачає дослідження їх письмових показань. Водночас, враховуючи те, що [PERSON] на час народження [PERSON] та [PERSON] в зареєстрованому шлюбі з [PERSON] не перебував, заяву про визнання свого батьківства щодо зазначених дітей не подавав, позов в цій частині підлягає задоволенню. Згідно з ч.ч.1, 2 ст.141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Як вбачається з позову, [PERSON] заявлено вимогу про виключення відомостей про [PERSON] як батька з актових записів про народження п`ятьох дітей, а відтак\~\~кожна вимога\~\~буде становити\~\~20%. Оскільки судом задоволено дві\~\~вимоги, пропорційність задоволених вимог складає 40%. В зв`язку з частковим задоволенням позову підлягають стягненню з відповідача на користь позивача 40% \~від суми сплаченого судового збору в розмірі 1 211,20 грн, що складає 484,48грн (1211,20 грн х 40%). Виходячи з викладеного,

Outcome: partial