Jurisdiction: civil
Date: 2025-11-09 00:00:00

Стислий виклад позицій сторін та інших учасників справи. Законний представник позивача [PERSON] - [PERSON] , скориставшись правовою допомогою адвоката Вишнякова Д.О., звернулася до Стрийського міськрайонного суду Львівської області із позовом, у якому просить ухвалити рішення, яким визнати за [PERSON] право власності на нерухоме майно у порядку спадкування, а саме: на 3/16 частки квартири, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , а також зобов`язати виконавчий комітет Стрийської міської ради Львівської області виправити помилку в Реєстрі прав власності на нерухоме майно, а саме: в номері відомостей про речове право: 58300683 замість розміру частки 1/4 вказати 1/8. В обґрунтування позовних вимог позивач покликається на те, що після смерті [PERSON] (батька позивача), [PERSON] , як законний представник [PERSON] , подала до Стрийської державної нотаріальної контори Львівської області заяву про прийняття спадщини. Зазначає, що майно [PERSON] (батька позивача) складається з 3/8 часток квартири по [ADDRESS] . Таким чином, сторона позивача вважає, що виходячи з вищенаведеного, позивач [PERSON] має право на спадкування за законом після смерті [PERSON] щонайменше половину від частки останнього в квартирі, а саме: 1/2 від 3/8, що дорівнює 3/16 частки квартири. Однак, 08.05.2025 року Стрийська державна нотаріальна контора Львівської області надала [PERSON] відповідь на вищезазначену заяву про прийняття спадщини, відповідно до якої свідоцтво про право на спадщину за законом після смерті [PERSON] на майно видати неможливо у зв`язку із відсутністю правовстановлюючих документів. У зв`язку з наведеним, вважають що необхідно встановити право власності у судовому порядку, а тому просять позов задовольнити. Окрім того, зазначає, що при реєстрації права власності успадкованої частини [PERSON] після смерті [PERSON] допущено помилку, а саме замість 1/8 зазначено 1/4 частини квартири.Оскільки, за інформацією державного нотаріуса, [PERSON] та [PERSON] успадкували 1/4 частину квартири свого батька в рівних долях, тобто по 1/2 від 1/4 , то частки квартири успадкованої частини квартири після смерті дідуся дорівнюють по 1/8 частині кожному з дітей дідуся. У зв`язку з наведеним, просить зобов`язати виконавчий комітет Стрийської міської ради Львівської області виправити вказану помилку в Реєстрі прав власності на нерухоме майно. Відповідачка [PERSON] , скориставшись своїм правом, подала до суду відзив на позовну заяву, у якому заперечила проти задоволення позовних вимог, зокрема зазначила те, що вважає, що у даній справі відсутній спір, оскільки є усі наявні правовстановлюючі документи для оформлення спадщини, і ніхто не заперечує проти частки позивача у спадковому майні. Також зауважила, що на частку померлого претендує, ще один спадкоємець, син [PERSON] , [INFO] .. У судовому засіданні законний представник позивача - [PERSON] та їх представник - адвокат Вишняков Д.О. позовні вимоги підтримали у повному обсязі, з підстав наведених у позовній заяві та просили такі задовольнити. Відповідачка [PERSON] у судовому засіданні заперечила проти задоволення позовних вимог через їх необґрунтованість та відсутність спору. Відповідачка [PERSON] , у судове засідання не з`явилася, однак подала спільну з відповідачкою [PERSON] заяву з письмовими поясненнями, у яких заперечила проти задоволення позовних вимог та просила проводити розгляд справи у її відсутності. Представник третьої особи Стрийської державної нотаріальної кантори Львівської області, у судове засідання не з`явилася, однак подала до суду заяву, у якій просить проводити розгляд справи у її відсутності. Додатково зазначила, що при вирішення даної справи покладається на розсуд суду. Заяви та клопотання сторін у справі. Представник позивача - адвокат Вишняков Д.О., 25.06.2025 року, скориставшись системою «Електронний суд», скерував до суду заяву про проведення судового засідання в режимі відеоконференції. 17.07.2025 року відповідачка [PERSON] , подала до суду заяву про ознайомлення з матеріалами справи. Представник Стрийської державної нотаріальної контори Львівської області 18.07.2025 та 12.09.2025 року подала до суду заяву, у якій просить проводити розгляд справи у її відсутності, додатково зазначає, що при вирішенні спору покладається на розсуд суду. 18.09.2025 року відповідачка [PERSON] , подала до суду заяву, у якій просить суд відкласти розгляд справи, у зв`язку з її поганим самопочуттям. 18.09.2025 року представник позивача - адвокат Вишняков Д.О., скориставшись системою «Електронний суд», скерував до суду заяву про забезпечення позову. 26.09.2025 року на адресу суду з Стрийського відділу ДВС у Стрийському районі Львівської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції про повернення виконавчого документа без прийняття до виконання, разом з копією ухвали про забезпечення доказів. 30.09.2025 року відповідачка [PERSON] , подала до суду заяву, у якій зазначає про те, що вважає, що у даній справі відсутній спір,оскільки є всі правовстановлюючі документи і ніхто не заперечує проти частики позивача у спадковому майні. Представник позивача - адвокат Вишняков Д.О., 30.09.2025 року, скориставшись системою «Електронний суд», подав до суду наявну у сторони позивача інформацію про анкетні дані відповідачки [PERSON] 02.10.2025 року на адресу суду згідно супровідного листа №670/01-16, від Стрийської державної нотаріальної контори Львівської області надійшли копії матеріалів спадкових справ, заведених після смерті [PERSON] та [PERSON] .. Представник Стрийської державної нотаріальної контори Львівської області 08.10.2025 подала до суду заяву, у якій просить проводити розгляд справи у її відсутності, додатково зазначає, що при вирішенні спору покладається на розсуд суду. 17.10.2025 року відповідачка [PERSON] подала до суду відзив на позовну заяву. 20.10.2025 року представник позивача - адвокат Вишняков Д.О., скориставшись системою «Електронний суд», подав до суду клопотання про повернення без розгляду відзив [PERSON] 31.10.2025 року на адресу суду від Стрийської державної нотаріальної контори Львівської області надійшла відповідь на запит суду від 20.10.2025 року. 06.11.2025 року відповідачі [PERSON] та [PERSON] подали до суду спільну заяву з письмовими поясненнями, у якій також просять проводити розгляд справи у ї відсутності. Представник Стрийської державної нотаріальної контори Львівської області 07.11.2025 подала до суду заяву, у якій просить проводити розгляд справи у її відсутності, додатково зазначає, що при вирішенні спору покладається на розсуд суду. 07.11.2025 року відповідачка [PERSON] скерувала до суду заяву, у якій просить долучити до матеріалів справи довідку про те, що вона є одним із спадкоємців після смерті [PERSON] . Інших заяв по суті справи, виключно в яких у силу вимог ч. 1 ст. 174 ЦПК України викладаються вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору, не надходило. Вчинені судом процесуальні дії у справі та постановлені ухвали. Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями Стрийського міськрайонного суду Львівської області від 13.06.2025 року головуючим суддею щодо розгляду вищевказаної позовної заяви визначено суддю Яніва Н.М.. На виконання вимог ч. 6 ст. 187 ЦПК України, суддею вжито заходів для отримання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) фізичних осіб, які не є суб`єктами підприємницької діяльності - відповідачів [PERSON] , [PERSON] . Ухвалою судді Стрийського міськрайонного суду Львівської області Янів Н.М. від 23.06.2025 року вказану позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі. Розгляд справи постановлено проводити за правилами загального позовного провадження. Ухвалою, занесеною до протоколу судового засідання від 14.07.2025 року без постановлення окремого процесуального документу, підготовче судове засідання за клопотанням відповідачки [PERSON] відкладено для ознайомлення з матеріалами справи. Ухвалою, занесеною до протоколу судового засідання від 18.09.2025 року без постановлення окремого процесуального документу, підготовче судове засідання за відкладено у зв`язку з неявкою відповідачів у підготовче судове засідання. Ухвалою Стрийського міськрайонного суду Львівської області від 19.09.2025 року задоволено заяву представника позивачка - адвоката Вишнякова Д.О. про забезпечення позову та накладено арешт на арешт на 3/16 частину квартири, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] . 19.09.2025 року судом вжито заходів для отримання інформації про реєстраційний номер облікової картки платників податків відповідачки - [PERSON] , шляхом скерування відповідного запиту до Стрийськогої державної податкової інспекції Головного управління ДПС у Львівській області. Згодом, 25.09.2025 року, вимогу суду з аналогічним змістом було скеровано на електронну адресу Головного управління ДПС у Львівській області. 19.09.2025 року судом скеровано вимогу суду до Стрийської державної нотаріальної контори Львівської області про надання належним чином засвідчених копії спадкових справ після смерті [PERSON] та [PERSON] .. Ухвалою Стрийського міськрайонного суду Львівської області від 30.09.2025 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті. Ухвалою, занесеною до протоколу судового засідання від 20.10.2025 року без постановлення окремого процесуального документу, у судовому засіданні оголошено перерву. 20.10.2025 року судом сформовано запит за допомогою підсистеми «Електронний суд» для отримання інформації про реєстраційний номер облікової картки платників податків відповідачки - [PERSON] 20.10.2025 року судом скеровано вимогу суду до Стрийської державної нотаріальної контори Львівської області з проханням надати інформацію про те, хто звертався до Стрийської державної нотаріальної контори Львівської області із заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , яка настала [INFO] . Розгляд справи по суті відбувся 10.11.2025 року. Усі заяви та клопотання були вирішені судом у встановленому порядку. Інші процесуальні дії у цій справі судом не вчинялись, а ухвали не постановлялись. Встановленні судом фактичні обставини справи. Пленум Верховного Суду України у пункті 11 постанови «Про судове рішення у цивільній справі» від 18.12.2009 № 11 роз`яснив, що у мотивувальній частині рішення слід наводити дані про встановлені судом обставини, котрі мають значення для справи, їх юридичну оцінку та визначені відповідно до них правовідносини, а також оцінку усіх доказів. Судом встановлено, що відповідно до свідоцтва про народження серії [NUMBER] від 09.07.2019 року, батьками малолітнього позивача [PERSON] є [PERSON] , яка діє від його імені як законний представник, та [PERSON] .. Згідно свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , [INFO] помер батько позивача - [PERSON] .. Відтак, [PERSON] , діючи як законний представник малолітнього сина, у грудні 2024 року звернулася до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини сином спадкодавця [PERSON] - [PERSON] .. Надалі, 08.05.2025 року [PERSON] звернулася до Стрийської державної нотаріальної контори про видачу дитині свідоцтва про право на спадщину, після смерті [PERSON] .. Втім, листом Стрийської державної нотаріальної контори від 08.05.2025 року, [PERSON] роз`яснено, що на спадкове майно, яке складається з: 3/8 часток квартири по [ADDRESS] , частка квартири належала спадкодавцю, а 1/8 частку квартири фактично прийняв в спадщину після смерті [INFO] свого батька [PERSON] , але не оформив своїх спадкових прав, у зв`язку із відсутністю правовстановлюючих документів на квартиру свідоцтво про право на спадщину на вищевказане майно видати буде неможливо. При цьому судом встановлено, що згідно інформаційної довідки №429021231 від 28.05.2025 року щодо інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкту нерухомого майна, власниками майна являються: [PERSON] : (приватна спільна часткова); [PERSON] : (приватна спільна часткова); [PERSON] : (приватна спільна часткова); [PERSON] : (приватна спільна часткова), та всім їм на праві спільної часткової власності належить об`єкт нерухомості (квартира) за адресою: [ADDRESS] . З аналізу матеріалів спадкової справи, заведеної після смерті [PERSON] , судом встановлено, що діти останнього - [PERSON] та [PERSON] успадкували 1/4 частину квартири свого батька в рівних долях, тобто по 1/2 від 1/4, відтак частки успадкованої частини квартири після смерті [PERSON] дорівнюють по 1/8 частині кожному з дітей. А тому, є очевидним той факт, що при реєстрації права власності успадкованої частини квартири, [PERSON] після смерті [PERSON] допущено помилку, а саме: замість 1/8 зазначено 1/4 частини квартири (номер відомостей про речове право 58300683 від 30.01.2025 року). Поряд з цим, судом встановлено, що згідно витягу з Державного реєстру речових прав №440275582 від 20.08.2025 року, дана помилка виправлена реєстратором, та зазначено, що [PERSON] на праві спільної часткової власності належить 1/8 частка квартири за адресою: [ADDRESS] . Крім того, згідно витягу з Державного реєстру речових прав №4467177704 від 07.10.2025 року, [PERSON] на праві спільної часткової власності належить 1/8 частка квартири за адресою: [ADDRESS] . Документом поданим для державної реєстрації є свідоцтво про право на спадщину серії та номер 2430 від 21.03.2008 року. Наведена обставина спростовує твердження позивача про те, що [PERSON] прийняв спадщину після смерті батька - [PERSON] , але не оформив таку, оскільки 1/8 частки квартири зареєстрована у Державному реєстрі речових прав на праві спільної часткової власності за [PERSON] .. Крім того, судом встановлено, що згідно повідомлення Стрийської державної нотаріальної контори, станом на 28.10.2025 року після смерті [PERSON] , яка настала [INFO] , із заявами про прийняття спадщини за законом зверталися [PERSON] , [INFO] , від імені, якого діє законний представник малолітнього сина [PERSON] , а також ще один син спадкодавця - [PERSON] , [INFO] .. Так, згідно свідоцтва про народження серії [NUMBER] , батьком [PERSON] є [PERSON] - спадкодавець. Згідно довідки №685/02-14 від 03.10.2025 року, виданої Стрийською державною нотаріальною конторою Львівської області [PERSON] , [INFO] , є одним із спадкоємців за законом до майна померло [INFO] [PERSON] .. Крім того, з довідки №763/02-14 від 04.11.2025 року, виданої Стрийською державною нотаріальною конторою Львівської області вбачається, що [PERSON] (мати спадкодавця) є одним із спадкоємців за законом до майна померлого, [INFO] [PERSON] , згідно поданої 04.11.2025 р. заяви про прийняття спадщини. Тобто, після смерті спадкодавця [PERSON] , спадкоємцями являються [PERSON] (мати) і два сина [PERSON] та [PERSON] (позивач), та всі троє являються спадкоємцями першої черги за законом. Однак, звертаючись до суду з позовом, представник позивача просить провести розподіл спадкового майна, тільки на двох - сина [PERSON] та матір [PERSON] , не враховуючи, ще одного спадкоємця - сина [PERSON] .. Норми права, які застосовує суд при вирішенні спірних правовідносин. Відповідно до ч. 1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Згідно з ч. 1 ст.4, ч. 1 ст.5 ЦПК України кожна особа має право у порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів, а суд, здійснюючи правосуддя, захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. В силу положень ч. 1ст. 13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін (ч. 1ст. 12 ЦПК України). Даний принцип полягає у прояві в змагальній формі ініціативи та активності осіб, які беруть участь у справі. Принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин даної справи. Сторони зобов`язані визначити коло фактів, на які вони можуть посилатися як на підставу своїх вимог і заперечень, і довести обставини, якими вони обґрунтовують ці вимоги й заперечення (ч. 1 ст. 81 ЦПК України), крім випадків, встановлених цим Кодексом, зокрема, статтею 82 ЦПК України, яка закріплює підстави звільнення від доказування. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі. Відповідно до ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам у цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Відповідно до положень ч. 1 ст. 48 ЦПК України сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач. Відповідно до ч. 1 ст. 50 ЦПК України позов може бути пред`явлений спільно кількома позивачами або до кількох відповідачів. Кожен із позивачів або відповідачів щодо другої сторони діє в цивільному процесі самостійно. Згідно ч. 1 ст. 51 ЦПК України суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача. Згідно із ч.ч. 1 і 2 ст. 319 ЦК України власник володіє, користується розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. Відповідно до ч. 1 ст. 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Відповідно до ст. 328 ЦК України право власності набувається на підставах, що незаборонені законом, зокрема із правочинів. Право власності вважається набути правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом. Згідно ст. 392 ЦК України власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою. Як вбачається із ст. 1216 ЦК України - спадкуванням є перехід прав та обов`язків від фізичної особи, яка померла до інших осіб спадкоємців. В силу статей 1216-1218 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини, і не припинилися внаслідок його смерті. Відповідно до ч. 1 ст. 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Статтею 1261 ЦК України закріплено, що у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Згідно ч. 1 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Відповідно до ч. 1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Згідно ч. 3 ст. 1269 ЦК України заяву про прийняття спадщини від імені малолітньої, недієздатної особи подають її батьки (усиновлювачі), опікун. Висновок суду за результатами розгляду справи. Згідно роз`яснень, котрі містяться у пункті 23 Постанови Пленуму Верховного суду України від 30.05.2008 року за № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутись до суду за правилами позовного провадження. Таким чином, звернення до суду із позовом про визнання права власності на спадкове майно є винятковим способом захисту, який може бути застосований лише у випадку, коли існують об`єктивні перешкоди для оформлення права на спадщину у нотаріальному порядку (наприклад, відсутність правовстановлюючих документів, відмова нотаріуса у видачі свідоцтва про право на спадщину тощо). Під час розгляду справи встановлено, що наявні всі необхідні правовстановлюючі документи на спадкове майно, які дають змогу оформити спадкові права у нотаріальному порядку. Крім того, судом не встановлено будь-яких перешкод у здійсненні нотаріального оформлення спадщини, а також відсутні відомості про те, що будь-яка інша особа оспорює чи не визнає права позивача на спадкове майно. Оскільки у даному випадку усі правовстановлюючі документи на нерухоме майно наявні, а спадкові права позивача ніким не заперечуються, суд приходить до висновку, що підстави для судового захисту у формі визнання права власності на спадкове майно відсутні. Крім того, у ході розгляду справи судом було встановлено, що сторона позивача, звертаючись до суду з позовною заявою, не визначила належного кола відповідачів, участь яких є необхідною для повного, всебічного та об`єктивного вирішення спору. Так, в ході судового розгляду стало відомо про існування, ще одного спадкоємця, сина спадкодавця, [PERSON] , який має право на частку у спадковому майні, права та інтереси якого можуть бути безпосередньо порушені ухваленням судового рішення у даній справі. Суд неодноразово звертав увагу позивача на необхідність залучення зазначеної особи як співвідповідача, оскільки спір стосується спадкових прав, які мають подільний та взаємопов`язаний характер, а отже вирішення спору без участі всіх спадкоємців є неможливим. Попри відповідні роз`яснення суду та надану можливість усунути недоліки, позивач не вжив заходів для залучення іншого спадкоємця у якості співвідповідача. За таких обставин суд позбавлений можливості встановити всі істотні обставини справи та надати належну оцінку правам і обов`язкам усіх спадкоємців. Невжиття позивачем заходів для залучення необхідного співвідповідача є окремою підставою для відмови у задоволенні позову, оскільки розгляд справи за неповного суб`єктного складу суперечить вимогам процесуального закону і унеможливлює ухвалення законного та справедливого рішення. Що стосується позовної вимоги про зобов`язання виконавчий комітет Стрийської міської ради, виправити помилку у Реєстрі прав власності на нерухоме майно, суд зазначає, що із зібраних у справі доказів вбачається, що помилку у Реєстрі прав власності на нерухоме майно, яка стосувалася неправильного зазначення розміру частки, вже виправлено у встановленому законодавством порядку. А тому така вимога, є безпредметною та не підлягає задоволенню. Так, суд здійснює правосуддя з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав. Позивач повинен довести наявність порушеного права або інтересу, що підлягає судовому захисту. Оскільки у даному випадку позивач не довів факту порушення свого права, а також відсутні обставини, які б унеможливлювали реалізацію спадкових прав у позасудовому порядку, підстави для задоволення позовних вимог відсутні. Водночас суд звертає увагу, що позивач не позбавлений можливості звернутися до нотаріуса за місцем відкриття спадщини для оформлення своїх спадкових прав у загальному порядку, відповідно до вимог статей 1268, 1296, 1297 Цивільного кодексу України та Закону України «Про нотаріат». Щодо розподілу судових витрат. Згідно з ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: на професійну правничу допомогу; пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи; пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; пов`язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду. Позивач у даній справі є малолітньою особою, а отже, не має ні правових, ні фактичних можливостей для сплати судового збору. Законний представник позивача, який діє в її інтересах, відповідно до вимог пункту 7 пункту 1 статті 5 Закону України «Про судовий збір», звільнений від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях. Згідно ч. 1 ст. 141 ЦПК Українисудовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Оскільки у задоволенні позовних вимог відмовлено, а позивач і його законний представник звільнені від сплати судового збору, судові витрати у даній справі не підлягають стягненню з позивача. Відповідно до частини шостої статті 141 ЦПК України, у випадку, коли обидві сторони звільнені від оплати судових витрат, вони компенсуються за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Таким чином, обов`язок зі сплати судового збору чи інших витрат, пов`язаних із розглядом справи, на сторони не покладається, а компенсуються за рахунок держави. Також, представник позивача при зверненні до суду просить стягнути з відповідачів понесені судові витрати на правову допомогу розмірі 16 000 грн Відповідно, до п. 2 ч. 2 ст. 141 ЦПК України інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи у разі відмови в позові покладаються на позивача. Відтак, у зв`язку із відмовою у задоволенні заявлених позовних вимог, судові витрати законного представника позивача на правову допомогу слід залишити за останньою.

Outcome: dismissed