Jurisdiction: civil
Date: 2025-11-12 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовом до територіальної громади міста Києва в особі Київської міської ради, про визначення додаткового строку для прийняття спадщини в якому просив визначити додатковий строк для прийняття спадщини [PERSON] після смерті померлої матері - [PERSON] , яка померла [INFO] , терміном в два місяці. Свої вимоги позивач мотивує тим, що [INFO] померла матір позивача - [PERSON] . Після смерті спадкодавця відкрилась спадщина у вигляді квартири за адресою: [ADDRESS] . Після звернення до нотаріуса позивачу було повідомлено, що позивач пропустила строк звернення із заявою про прийняття спадщини. Поважність пропуску позивач обґрунтовує тим, що у зв`язку із військовою агресією російської федерації проти України, та введеним військовим станом, позивачка з 2023 року проживає за межами України, в Болгарії. З метою вчинення дій щодо своєчасного прийняття спадщини, до спливу шести місяців з дня смерті спадкодавця, 21.03.2025 року позивачка повернулась в Україну, що підтверджується відомостями із закордонного паспорту та звернулась до П`ятнадцятої Київської державної нотаріальної контори, де їй 22.04.2025 року було надано запити для отримання інформації про місце реєстрації померлої та осіб, що були зареєстровані разом з нею. Коли позивачка отримала відповіді на запити, зателефонувала до нотаріальної контори, де їй призначили час для прийому на 17 травня 2025 року. Під час прийому позивачці повідомили про те, що сплив шестимісячний термін для прийняття спадщини. Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 13.06.2025 року відкрито провадження по справі в порядку загального позовного провадження в підготовче засідання. Ухвалою від 14.07.2025 року витребувано в П`ятнадцятій київській державній нотаріальній конторі належним чином завірену копію спадкової справи щодо майна померлої [PERSON] . 04.09.2025року на виконання ухвали суду від 14.07.2025 року від П`ятнадцятої київської державної нотаріальної контори надійшла належним чином завірена копія матеріалів спадкової справи щодо майна померлої [INFO] [PERSON] . Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 22.09.2025року закрито підготовче засідання у справі та призначено справу до судового розгляду по суті. Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 27.10.2025 року, постановленою без видалення до нарадчої кімнати із занесенням до протоколу судового засідання, замінено неналежного відповідача Київську міську раду на належного [PERSON] 12.11.2025 року до суду від представника відповідача надійшов відзив на позовну заяву, який зводиться до того, що [PERSON] є неналежним відповідачем, оскільки йому було відмовлено у видачі свідоцтва про право власності на спадщину. Представник позивача в судовому засіданні на позовних вимогах наполягав в повному обсязі та просив їх задовольнити. Відповідач в судове засідання не з`явився, у відзиві зазначив, що просить суд розглядати справу відсутності сторони відповідача. Суд, заслухавши пояснення представника позивача, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного висновку. Як вбачається з пояснень та матеріалів справи, [PERSON] є донькою [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про народження позивачки, серії [NUMBER] від 31 липня1968 року. [INFO] [PERSON] померла, про що Деснянському відділі державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), зроблено відповідний актовий запис за №1332. Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина на належне їй майно. 17.05.2025 року державним нотаріусом П`ятнадцятої Київської державної нотаріальної контори Прядко Т.А.. була винесена постанова про відмову у вчиненні нотаріальної дії, а саме у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, після смерті [PERSON] мотивуючи тим, що [PERSON] пропустила шестимісячний строк для прийняття спадщини. Також, роз`яснено право звернення до суду з відповідним позовом. З матеріалів спадкової справи вбачається, що 04.07.2025 року [PERSON] звернувся до П`ятнадцятої Київської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини. 04.07.2025 року державним нотаріусом П`ятнадцятої Київської державної нотаріальної контори Храпійчук Т.В. була винесена постанова про відмову у вчиненні нотаріальної дії, а саме у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, після смерті [PERSON] мотивуючи тим, що [PERSON] пропустив шестимісячний строк для прийняття спадщини. Також, роз`яснено право оскарження постанови нотаріуса протягом трьох років. Зі спадкової справи вбачається, що спадкоємцями, які виявили бажання отримати спадщину після померлої [PERSON] , є дві особи: [PERSON] та [PERSON] . Доказів того, що [PERSON] вчинив або не вчинив дії щодо оскарження дій нотаріуса в суду не має. Згідно із ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. (стаття 1217 ЦК України). До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. (ст. 1218 ЦК України). Відповідно до ст. 1223 ЦК України, право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. Відповідно до ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно із ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважних причин, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до п. 4 ст. 129 Конституції України однією з основних засад судочинства є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, а відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод таке конституційне право повинно бути забезпечене судовими процедурами, які повинні бути справедливими. За приписами ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до п.24 постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30 травня 2008 року "Про судову практику у справах про спадкування", особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Цим же пунктом передбачено, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважність причини пропуску строку звернення позивач обґрунтовує тим, що у зв`язку із військовою агресією Російської Федерації проти України, та введеним військовим станом, позивачка з 2023 року проживає за межами України, в Болгарії. З метою вчинення дій щодо своєчасного прийняття спадщини, до спливу шести місяців з дня смерті спадкодавця, 21.03.2025 року позивачка повернулась в Україну, що підтверджується відомостями із закордонного паспорту та звернулась до П`ятнадцятої Київської державної нотаріальної контори, де їй 22 квітня 2025 року було надано запити для отримання інформації про місце реєстрації померлої та осіб, що були зареєстровані разом з нею. Коли позивачка отримала відповіді на запити, зателефонувала до нотаріальної контори, де їй призначили час для прийому на 17 травня 2025 року. Під час прийому позивачці повідомили про те, що сплив шестимісячний термін для прийняття спадщини на видали постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, якою державний нотаріус П`ятнадцятої Київської державної нотаріальної контори Прядко Т.А., відмовила [PERSON] у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на спадкове майно після смерті її матері - [PERSON] оскільки спадкоємиця заяву про прийняття спадщини в нотаріальну контору у встановлений законом строк не подала та на момент смерті за адресою померлої зареєстрована не була, вона пропустила строк для прийняття спадщини, тому нотаріусом було відмолено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на спадкове майно після смерті її матері - [PERSON] . Враховуючи на встановлені під час судового розгляду обставини, а саме те, що 21.03.2025 року позивачка повернулась в Україну, що підтверджується відомостями із закордонного паспорту та звернулась до П`ятнадцятої Київської державної нотаріальної контори, де їй 22.04.2025 року було надано запити для отримання інформації про місце реєстрації померлої та осіб, що були зареєстровані разом з нею. Але коли позивачка отримала відповіді на запити, зателефонувала до нотаріальної контори, де їй призначили час для прийому на 17.05.2025 року. За таких обстави, суд дійшов висновку про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. Також суд враховує, що позивачем фактично пропущений строк на прийняття спадщини на вісім днів, що є несуттєвим. Крім цього, суд враховує той факт, що позивачем пропущений строк для прийняття спадщини лише на 8 днів, що є несуттєвим, а тому суд вбачає поважними причини пропуску строку позивачем для звернення із заявою про прийняття спадщини до нотаріальної контори і вважає за можливе визначити позивачу додатковий строк для подання ним заяви про прийняття спадщини після померлої тривалістю в два місяці з дня набрання рішенням законної сили, який суд вважає достатнім для подання відповідної заяви. За таких обставин, оцінюючи належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд приходить до висновку, що позов визначення додаткового строку на прийняття спадщини є обґрунтованим та підлягає задоволенню. На підставі викладеного,

Outcome: approved