Jurisdiction: civil
Date: 2025-11-11 00:00:00

Короткий зміст вимог позовної заяви. У червні 2025 року представник [PERSON] адвокат Племениченко Геннадій Вячеславович через підсистему «Електронний суд» звернувся до Хаджибейського районного суду міста Одеси з позовом до Акціонерного товариства «Одеський припортовий завод» про стягнення заробітної плати. Зокрема, обґрунтовуючи позовні вимоги, позивач вказав, що [PERSON] є співробітником АТ «ОДЕСЬКИЙ ПРИПОРТОВИЙ ЗАВОД». Водночас, як вказав позивач, за період з 01.07.2023 року по 31.12.2023 року АТ «ОДЕСЬКИЙ ПРИПОРТОВИЙ ЗАВОД» нарахувало однак не виплатило йому заробітну плату, як і за період 01.01.2025 року по 01.06.2025 року. Посилаючись на вимоги ст. 94 КЗпП України та ст. 2 Закону України «Про оплату праці», позивач вважає наявними підстави для задоволення позовних вимог. Рух справи; вирішення судом клопотань, поданих сторонами, узагальнені доводи та заперечення інших учасників справи. Після надходження позовної заяви, головуючого суддю визначено автоматизованою системою документообігу суду, відповідно до ст. 14, 33 ЦПК України. 12.06.2025 року ухвалою Хаджибейського районного суду міста Одеси у справі №521/9595/25 було відкрито провадження за правилами загального позовного провадження, призначено дату судового засідання у підготовчому провадженні; задоволено клопотання позивача про витребування доказів та витребувано від Акціонерного товариства «Одеський припортовий завод» інформацію щодо нарахування та виплати [PERSON] заробітної плати як співробітнику АТ «ОДЕСЬКИЙ ПРИПОРТОВИЙ ЗАВОД» за період з 01.07.2023 року по 31.12.2023 року та з 01.01.2025 року по 01.06.2025 року. 18.09.2025 року ухвалою Хаджибейського районного суду міста Одеси у справі №521/9595/25 було задоволено клопотання представника [PERSON] адвоката Племениченка Геннадія Вячеславовича від 14.08.2025 року (вх.№53939) про витребування доказів; витребувано від\~АТ \~«Одеський припортовий\~завод» інформацію чи наявна у нього заборгованість перед [PERSON] , таб. 3996, щодо виплати заробітної плати за період червень 2025 року, липень 2025 року, серпень 2025 року. Витребувані судом відомості від відповідача надійшли до суду 30.06.2025 року та 23.09.2025 року відповідно. Від відповідача відзив на позовну заяву не надійшов, що відповідно до вимог цивільного процесуального законодавства не є перешкодою для розгляду даної справи. Ухвалою Хаджибейського районного суду міста Одеси від 21.10.2025 року у справі №521/9595/25 було прийнято до розгляду заяву [PERSON] від 24.09.2025 року (вх. №63256) про збільшення позовних вимог та вирішено в подальшому розглядати справу №521/9595/25 з урахуванням збільшених позовних вимог, підготовче провадження по цивільній справі за позовною заявою [PERSON] до Акціонерного товариства «Одеський припортовий завод» про стягнення заробітної плати закрите, справу призначено до судового розгляду по суті позовних вимог. В судове засідання учасники справи не з`явилися, про дату, час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином та своєчасно. В матеріалах справи наявна заява представника позивача про розгляд справи без участі позивача та його представника, яка судом розглянута та задоволена. Також, як встановлено судом позивач та його представник не заперечували щодо вирішення позовних вимог в заочному порядку. Представник відповідача в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином та своєчасно, будь-яких заяв або клопотань суду не надав, про причини своєї неявки суд не повідомив. Згідно із ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. Відповідно до положень п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950 року кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом. Також, відповідно до рішень Європейського суду з прав людини, що набули статусу остаточного, зокрема "Іззетов проти України", "Пискал проти України", "Майстер проти України", "Субот проти України", "Крюков проти України", "Крат проти України", "Сокор проти України", "Кобченко проти України", "Шульга проти України", "Лагун проти України", "Буряк проти України", "ТОВ "ФПК "ГРОСС" проти України", "Гержик проти України" суду потрібно дотримуватись розумного строку для судового провадження. Вказане узгоджується з рішенням Європейського суду з прав людини від 08 листопада 2005 року у справі «Смірнов проти України», відповідно до якого в силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції. Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту. В своїх рішеннях Європейський суд також наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Отже, у зв`язку із тим, що судом створено всі необхідні умови для встановлення фактичних обставин справи і правильного застосування законодавства, вжито заходи для належного повідомлення сторін про час та місце розгляду справи, враховуючи, що участь в засіданні суду є правом, а не обов`язком сторін, явка учасників судового процесу ухвалою суду не визнана обов`язковою, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності представників учасників справи. У зв`язку із неявкою сторін учасників справи, згідно приписів до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Згідно ст. 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Отже, у зв`язку з ненаданням відповідачем відзиву на позов, зі згоди представника позивача, судом було ухвалено слухати справу у відсутності відповідача, згідно ст. ст. 280-281 ЦПК України, при заочному розгляді на підставі наявних у справі доказів. Дослідивши матеріали справи, надавши оцінку наявним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу окремо шляхом їх всебічного, повного, об`єктивного та безпосереднього дослідження, суд зазначає, що позовні вимоги [PERSON] до Акціонерного товариства «Одеський припортовий завод» про стягнення заробітної плати потребують задоволення у повному обсязі, враховуючи таке. Фактичні обставини, встановлені судом. Судом встановлено, та не заперечується учасниками справи, що [PERSON] позивач у даній справі працює в ЦПА АТ «Одеський припортовий завод». За період з липня 2023 року по листопад 2023 року та у період з лютого 2025 року по серпень 2025 року у АТ «Одеський припортовий завод» перед позивачем наявна заборгованість із виплати заробітної плати у розмірі 248219 грн. 24 коп., що вбачається із наявної у матеріалах справи довідки від 23.09.2025 року №1910, наданої на запит суду відповідачем. Інших належних та допустимих письмових доказів стосовно наявних між сторонами спірних правовідносин, зокрема доказів виплати позивачу заробітної плати на момент розгляду позову, матеріали цивільної справи не містять. Предметом спору у даній справі є встановлення обставин на підтвердження або спростування підстав для стягнення з відповідача на користь позивача нарахованої останнім заборгованості за заробітною платою у відповідні періоди. Мотиви, з яких виходить суд та застосовані норми права під час вирішення справи по суті позовних вимог. Кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу (ч.1 ст. 15, ч. 1 ст. 16 ЦК України). Завданням цивільного судочинства є саме ефективний захист порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Такий захист можливий за умови, що права, свободи чи інтереси позивача власне порушені, а учасники використовують цивільне судочинство для такого захисту (постанова Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 05.09.2019 року у справі № 638/2304/17). Зазначений захист має бути ефективним, тобто повинен здійснюватися з використанням такого способу захисту, який може відновити, наскільки це можливо, відповідні права, свободи й інтереси позивача (постанова Великої Палати Верховного Суду від 05.06.2018 року у справі № 338/180/17). Законодавчі обмеження матеріально-правових способів захисту цивільного права чи інтересу підлягають застосуванню з дотриманням ст. 55, 124 Конституції України та ст. 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, відповідно до яких кожна особа має право на ефективний спосіб правового захисту, не заборонений законом. Принцип ефективності закріплений і ЦПК України, відповідно до правил ст. 2, 5 якого застосовуваний судом спосіб захисту цивільного права має відповідати критерію ефективності. Тобто цей спосіб має бути дієвим, а його реалізація повинна мати наслідком відновлення порушених майнових або немайнових прав та інтересів управомоченої особи. Ефективний спосіб захисту повинен забезпечити поновлення порушеного права, без додаткових (повторних) звернень до суду. Застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту суб`єктивного права, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення. Таким чином, суд зобов`язаний з`ясувати характер спірних правовідносин (предмет і підстави позову), наявність (відсутність) порушеного права чи інтересу та можливість його поновлення (захисту) в обраний спосіб. Статтею 43 Конституції України закріплено право на працю і заробітну плату, а саме визначено, що кожен має право на працю, що включає можливість заробляти собі на життя працею, яку він вільно обирає або на яку вільно погоджується. Кожен має право на належні, безпечні і здорові умови праці, на заробітну плату, не нижче від визначеної законом. Стаття 55 Конституції України наголошує, що права і свободи людини і громадянина захищаються судом. Відповідно до ст. 115 КЗпП України заробітна плата виплачується працівникам регулярно в робочі дні у строки, встановлені колективним договором або нормативним актом роботодавця, погодженим з виборним органом первинної профспілкової організації чи іншим уповноваженим на представництво трудовим колективом органом (а в разі відсутності таких органів - представниками, обраними і уповноваженими трудовим колективом), але не рідше двох разів на місяць через проміжок часу, що не перевищує шістнадцяти календарних днів, та не пізніше семи днів після закінчення періоду, за який здійснюється виплата. У даній справі судом встановлено та не заперечується сторонами, що у відповідача перед позивачем наявна заборгованість по виплаті заробітної плати у період з 01.07.2023 року по 31.12.2023 року, та у період з АТ «ОДЕСЬКИЙ ПРИПОРТОВИЙ ЗАВОД» нарахувало однак не виплатило йому заробітну плату, як і за період з 01.02.2025 року по 01.08.2025 року, у загальному розмірі 248219 грн. 24 коп. Також суд зазначає що відповідно до ст. 233 КЗпП України працівник може звернутися із заявою про вирішення трудового спору безпосередньо до суду в тримісячний строк з дня, коли він дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права, крім випадків, передбачених частиною другою цієї статті. Відтак, враховуючи те, що відповідач не надав позивачу інформацію про заборгованість із заробітної плати на запит адвоката, що встановлено судом та не заперечується сторонами, суд виснує про відсутність підстав вважати, що позивачем порушено строки звернення до суду з позовною заявою до АТ «Одеський припортовий завод» про стягнення заборгованості по заробітній платі. Також, у даній справі судом встановлено, що не заперечується відповідачем, який був належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи, у її матеріалах відсутні докази виплати позивачу належних сум до дня розгляду судом справи, відповідачем не надано суду належних і достатніх доказів, що невиплата всіх належних сум заробітної плати позивачу сталася внаслідок настання обставин непереборної сили (форс-мажору), з огляду на що, враховуючи принцип диспозитивності, позовна заява [PERSON] до АТ «ОДЕСЬКИЙ ПРИПОРТОВИЙ ЗАВОД» про стягнення заборгованості за заробітною платою за період з липня 2023 року до грудня 2023 року та за період з січня 2025 року до серпня 2025 року є обґрунтованою та такою, що потребує задоволення. Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Оскільки позивач звільнений від сплати судового збору за вимогу про стягнення заробітної плати, відповідно до вимог ст.141 ЦПК з відповідача в дохід держави слід стягнути судовий збір у розмірі 1211,20 грн. На підставі викладеного та

Outcome: approved