Jurisdiction: civil
Date: 2025-11-09 00:00:00

Керівник Подільської окружної прокуратури м. Києва в інтересах держави в особі Київської міської ради (далі по тексту - позивач) звернувся до суду з позовом до [PERSON] (далі по тексту - [PERSON] , відповідач) у якому просив стягнути з відповідача на користь територіальної громади м. Києва в особі Київської міської ради збитки, завдані кримінальним правопорушенням у розмірі 394 519,11 грн. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що Подільською окружною прокуратурою м. Києва в ході здійснення процесуального керівництва у кримінальному провадженні №12022100070001988 від 30 вересня 2023 року за частиною другою статті 367 КК України встановлений факт заподіяння державі збитків в сумі 394 519,11 грн. Так, Київським комунальним об`єднанням зеленого будівництва та експлуатації зелених насаджень «Київзеленбуд» (далі по тексту - КО «Київзеленбуд»), в особі заступника генерального директора з питань капітальних вкладень [PERSON]. та ТОВ «Будмонтажсервіс 1», укладено договір підряду №159/9 про виконання робіт з капітального ремонту благоустрою Куренівського парку в Подільському районі. Відповідно до п. 2.1. Договору, загальна вартість робіт, що підлягають виконанню визначені на підставі твердої договірної ціни і становить 17 300 000 грн. Пунктом 2.4 Договору передбачено, що договірна ціна складена відповідно до кошторисного розрахунку, погодженого ТОВ «Проексп». У подальшому, сторонами Договору неодноразово вносились до нього зміни шляхом укладення додаткових угод, а саме: № 1 від 10 грудня 2018 року, № 2 від 21 січня 2019 року, № 3 від 25 березня 2019 року, № 4 від 26 квітня 2019 року щодо умов розрахунків, строку виконання робіт та ціни договору. Після підписання Договору, директором ТОВ «Будмонтажсервіс 1» Паликом М. М. складено дефектні акти з найменуванням робіт та матеріалів з капітального ремонту благоустрою Куренівського парку в Подільському районі, які 10.12.2018 затверджено підписом заступника генерального директора з питань капітальних вкладень [PERSON] та скріплені печаткою КО «Київзеленбуд». У зв`язку із внесенням змін до проектної документації, КО «Київзеленбуд» здійснено коригування кошторисної частини проекту, замовлено проведення її експертиз, в результаті чого отримано наступні експертні звіти: №0088-18/ Проексп від 22 березня 2018, №0906-18/ Проексп від 30 серпня 2018, №1300-18/ Проексп від 30 листопада 2018, №0232-19/ Проексп від 17 квітня 2019. В той же час, з метою отримання вказаних експертних звітів невстановлена особа, діючи від імені КО «Київзеленбуд», для обґрунтування вартості будівельних матеріалів та виробів, надала на експертизи завідомо підроблені комерційні пропозиції, виготовлені від імені наступних компаній: ТОВ «4 Груп буд», ТОВ «Гідролайн», ПП «Акцентбуд», ПП «Твв Промет», ТОВ «Люнет», ТОВ «Старт Інкорпорейт». Вказані комерційні пропозиції були засвідчені підписом [PERSON] та відтиском печатки КО «Київзеленбуд». При цьому, встановлено, що КО «Київзеленбуд» не зверталося до таких суб`єктів господарювання за отриманням вказаних комерційних пропозицій, ці суб`єкти господарювання не готували такі комерційні пропозиції та не надавали їх КО «Київзеленбуд» чи ТОВ «Будмонтажсервіс 1», про що [PERSON] заздалегідь не був обізнаний. У подальшому, у період часу з листопада 2018 року по квітень 2019 року, заступник генерального директора з питань капітальних вкладень [PERSON]., отримавши від невстановлених службових осіб ТОВ «Будмонтажсервіс 1» Акти приймання виконаних будівельних робіт №1 від 27 листопада 2018 року, №2 від 17 грудня 2018 року, №3 від 21 грудня 2018 року, №5 від 01 квітня 2019 (форма №КБ-2в) та Довідки про вартість виконаних будівельних робіт та витрати за вказаний період (форма № КБ-3), до яких внесено завідомо неправдиві відомості про вартість використаних будівельних матеріалів, виробів та конструкцій, а саме: блоків бетонних ФБС 24.4.6-Т, ФБС 12.4.6-Т, ФБС 9.4.6-Т, колодязів Jumbo Irritec; колодязів Standart Irritec, колодязів MINI Irritec, Декодерних модулів Hunter Dual48M; кабелів КВВГ 4х1; труб ПЕ100 SDR 25х2,0х13,6, вартість яких завищена на 789 038,22 (з урахуванням ПДВ), будучи службовою особою, підписав указані первинні документи фінансово-господарської діяльності та передав їх на виконання, завідомо не знаючи про їх неправдивість. На підставі указаних первинних документів фінансово-господарської діяльності відповідними платіжними дорученнями, у період часу з листопада 2018 по квітень 2019, було перераховано бюджетні кошти в сумі 10 833 406,13 грн з рахунку КО «Київзеленбуд» на рахунок ТОВ «Будмонтажсервіс 1» у якості оплати робіт. Згідно висновку експертів за результатами проведення комплексної комісійної судової товарознавчої та судової економічної експертизи документально підтверджено завдання шкоди (збитків) бюджету на загальну суму 789 038,22 грн (з урахуванням ПДВ) за поставлені товари, відповідно Договору підряду №159/9 від 18 вересня 2018 року, укладеного між КО «Київзеленбуд», в особі заступника генерального директора з питань капітальних вкладів [PERSON]. та ТОВ «Будмонтажсервіс 1» в особі директора Палика М. М. Із викладеного вбачається, що шкода, завдана [PERSON] , становить 394 519,11 (789 038,22 грн/2). Ухвалою Подільського районного суду м. Києва від 02 вересня 2024 року у справі №758/3480/23 [PERSON] звільнено від кримінальної відповідальності на підставі статті 49 КК України із закінченням строків давності притягнення до кримінальної відповідальності, а провадження у справі закрито. Указаною ухвалою цивільний позов залишено без розгляду. Таким чином, на теперішній час, збитки в сумі 394 519,11 грн, які були завдані територіальній громаді м. Києва в особі Київської міської ради, залишаються невідшкодованими та підлягають стягненню з [PERSON] в порядку цивільного судочинства. Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 17 жовтня 2024 року відкрито провадження у даній справі та призначено її до розгляду в порядку загального позовного провадження в підготовче судове засідання. У листопаді 2024 року представник [PERSON] - [PERSON] через підсистему «Електронний суд» подав до суду відзив на позовну заяву Подільської окружної прокуратури м. Києва, у якому просив у задоволенні позову відмовити, посилаючись на його безпідставність та необґрунтованість. Зазначає про те, що стороною позивача не доведено належними та допустимими доказами те, що матеріальна шкода територіальній громаді м. Києва заподіяна відповідачем, оскільки матеріалами справи не підтверджується протиправність дій відповідача, його вина, а також причинно-наслідковий зв`язок між діями відповідача та шкодою, яка заподіяна територіальній громаді міста Києва. У грудні 2024 року Керівник Подільської окружної прокуратури м. Києва через підсистему «Електронний суд» подав до суду відповідь на відзив. Зазначає про те, що доводи сторони відповідача, викладені у відзиві на позовну заяву, є безпідставними та необґрунтованими, позов прокурора підлягає задоволенню з підстав, зазначених у ньому. Зазначає про те, що оскільки підставою звільнення від кримінальної відповідальності відповідача стали умови статті 49 КК України, яка є нереабілітуючою, то в такому випадку, відповідач повинен відшкодувати позивачу заподіяну шкоду. У грудні 2024 року представник [PERSON] - [PERSON] через підсистему «Електронний суд» подав до суду заперечення на відповідь на відзив, у яких вказує на те, що закриття кримінального провадження з нереабілітуючих обставин не свідчить про наявність вини такої особи, преюдиційність таких обставин, а також виникнення в особи беззаперечного обов`язку спати грошових коштів. Отже, ухвала Подільського районного суду м. Києва від 02 вересня 2024 року, якою вина [PERSON] не була встановлена, не може мати преюдиційного значення при вирішенні даної справи. Доводи прокуратури є необґрунтованими, що свідчить про наявність підстав для відмови в задоволенні позову. У грудні 2024 року Подільська окружна прокуратура через підсистему «Електронний суд» подала до суду письмові пояснення, у яких вказує на те, що доводи представника [PERSON] , викладені у запереченні на відповідь на відзив на позовну заяву, не ґрунтуються на нормах чинного законодавства. Зазначає про те, що відповідачем завдана шкода територіальній громаді м. Києва в особі Київської міської ради шляхом підписання документів, в яких містилася неправдива інформація, та яка в подальшому слугувала підставою для безпідставного перерахування коштів місцевого бюджету, що, як наслідок, спричинило завдання збитків. Указане підтверджено висновками експертів і матеріалами досудового розслідування. Відповідач, будучи заступником генерального директора, не виконав покладені на нього обов`язки, а саме не забезпечив перевірку даних у документах перед їх підписанням, що свідчить про службову недбалість. Разом із тим, звільнення особи від кримінальної відповідальності на підставі статті 49 КК України у зв`язку із закінченням строків давності не є реабілітуючою підставою, а тому в такому разі потерпілий не позбавлений можливості звернутися до суду з позовом про відшкодування заподіяної злочином шкоди в порядку цивільного судочинства. Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 26 червня 2025 року закрито підготовче провадження та призначено справу до розгляду по суті. У судовому засіданні прокурор заявлені позовні вимоги підтримала, вважала їх обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню з підстав викладених у позовній заяві та у відповіді на відзив. Представник відповідача заперечила проти задоволення позову, просила відмовити у його задоволенні з підстав, викладених у заявах по суті. Представник позивача у судове засідання не з`явився, про місце, дату і час проведення повідомлений належним чином, при цьому в матеріалах справи наявна його заява про розгляд справи у відсутність представника Київської міської ради. Дослідивши матеріали справи, розглянувши подані сторонами документи, повно і всебічно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд прийшов до висновку, що у задоволенні позову Подільської окружної прокуратури м. Києва слід відмовити. Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до Цивільного процесуального кодексу України (далі по тексту - ЦПК України) в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках (стаття 13 ЦПК України). Згідно із статтями 12, 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Судовим розглядом встановлено, що позивачем пред`явлено позов з метою відшкодування шкоди, яка завдана внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Зокрема, як на обґрунтовану підставу свої позовних вимог, позивачем зазначено, що в ході здійснення досудового розслідування кримінального провадження № 12022100070001988 встановлено, що [PERSON] , обіймаючи посаду заступника генерального директора з питань капітальних вкладень КО «Київзеленбуд», будучи службовою особою, пов`язану з виконанням організаційно-розпорядчих функцій, у період часу з листопада 2018 року по квітень 2019 року вчинив необережний злочин у сфері службової діяльності. Установлено, що КО «Київзеленбуд», в особі заступника генерального директора з питань капітальних вкладень [PERSON]. та ТОВ «Будмонтажсервіс 1» в особі директор Павлика М. М., укладено договір підряду № 159/9 про виконання робіт з капітального ремонту благоустрою Куренівського парку в Подільському районі. Згідно із висновком експертів за результатами проведення комплексної комісійної судової товарознавчої та судової економічної експертизи документально підтверджено завдання шкоди (збитків) бюджету на загальну суму 789 038,22 грн (з урахуванням ПДВ) за постановлені товари, відповідно договору підряду від 18 вересня 2018 року № 159/9, укладеного між КО «Київзеленбуд», в особі заступника генерального директора з питань капітальних вкладів [PERSON]. та ТОВ «Будмонтажсервіс 1» в особі директор Павлика М. М. 05 жовтня 2021 року [PERSON] та [PERSON] повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених частиною п`ятою статті 191 та частиною першою статті 366 КК України. 14 березня 2023 року [PERSON] повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною другою статті 367 КК України. Ухвалою Подільського районного суду м. Києва від 02 вересня 2024 року у справі №758/3480/23 [PERSON] звільнено від кримінальної відповідальності на підставі статті 49 КК України у зв`язку із закінченням строків давності притягнення до кримінальної відповідальності, а провадження у справі закрито. Відповідно до статті 15 Цивільного кодексу України (далі по тексту - ЦК України) кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. За правилами статті 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Завданням цивільного судочинства є саме ефективний захист порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Такий захист можливий за умови, що права, свободи чи інтереси позивача власне порушені, а учасники використовують цивільне судочинство для такого захисту (постанова Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 05 вересня 2019 року в справі № 638/2304/17 (провадження № 61-2417сво19)). Особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі (частини перша та третя статті 22 ЦК України). Загальні підстави відповідальності за завдану майнову шкоду передбачені у статті 1166 ЦК України, відповідно до яких шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності вини. Отже, цивільно-правова деліктна відповідальність - це забезпечений державним примусом обов`язок відповідальності особи відшкодувати потерпілому заподіяну шкоду. Аналіз положень статті 1166 ЦК України дозволяє дійти висновку про те, що загальною підставою деліктної відповідальності є протиправне, винне діяння заподіювача шкоди (цивільне правопорушення), яке містить такі складові: протиправна поведінка особи, настання шкоди, причинний зв`язок між ними та вина заподіювача шкоди. Протиправною у цивільному праві вважається поведінка, яка порушує імперативні норми права або санкціоновані законом умови договору, внаслідок чого порушуються права іншої особи. Під шкодою розуміється майнова шкода, що виражається у зменшенні майна потерпілого в результаті порушення належного йому майнового права. Причинний зв`язок між протиправною поведінкою особи та завданою шкодою є обов`язковою умовою відповідальності, яка передбачає, що шкода стає об`єктивним наслідком поведінки заподіювача шкоди. Деліктна відповідальність за загальним правилом настає лише за вини заподіювача шкоди (умислу або необережності). Відсутність будь-якої з цих умов є підставою для звільнення особи від відповідальності, якщо інше не встановлено законом. Згідно з положеннями частини третьої статті 12 та частини першої статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Як встановлено судом, Подільський районний суд м. Києва, постановляючи ухвалу від 02 вересня 2024 року у справі № 758/3480/23, вину [PERSON] у вчиненні злочину, передбаченого частиною другою статті 367 КК України, не встановлював. При цьому, зі змісту позовної заяви та доданих до неї матеріалів не вбачається за можливе встановити в чому саме полягала службова недбалість [PERSON] , тобто неналежне виконання яких саме службових обов`язків через несумлінне ставлення до них завдало збитків інтересам територіальної громади міста Києва. Суд звертає увагу, що ні в межах здійснення досудового розслідування, ні в обвинувальному акті, а також ні даного цивільного позов органи прокуратури не надали жодних обґрунтувань, які саме дії [PERSON] або ж неналежне виконання яких саме службових обов`язків мають ознаки протиправності, з огляду на те, що підписання додаткових угод, дефектних актів [PERSON] було здійснено в межах його посадових обов`язків та в межах наданих йому повноважень керівником КО «Київзеленбуд». При цьому, до посадових обов`язків [PERSON] не входило перевіряти кошторисну документацію та відповідності вказаним у кошторисі вартості будівельних матеріалів - ринковим цінам. Отже, [PERSON] не може нести цивільно-правову відповідальність за невиконання чи неналежне виконання своїх службових обов`язків через недбале чи несумлінне ставлення до них, оскільки на нього фактично не покладалися обов`язки. Які передбачали би вчинення дій, наведених в обвинувальному акті чи цивільному позові. За встановлених обставин, суд приходить висновку, що позивачем не надано належних та допустимих доказів протиправності дій відповідача, чим не виконано вимоги статті 12 ЦПК України, відповідно до якої кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Враховуючи наведене,

Outcome: dismissed