Jurisdiction: civil
Date: 2025-11-11 00:00:00

У березні 2025 року керівник Ізмаїльської окружної прокуратури Одеської області в інтересах держави в особі Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Одеській області (Одеський рибоохоронний патруль) звернувся до суду з позовом до [PERSON] про стягнення на користь держави суми шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу в розмірі 180\~438 грн. на користь фонду охорони навколишнього природного середовища Саф`янівської сільської територіальної громади Ізмаїльського району Одеської області, мотивуючи тим, що Ізмаїльською окружною прокуратурою Одеської області в ході реалізації конституційної функції представництва інтересів держави в суді, в порядку ст. 131-1 Конституції України та ст. 23, 24 Закону України «Про прокуратуру», встановлено порушення вимог природоохоронного законодавства. Установлено, що вироком Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області у справі № 946/6661/24 вiд 23.08.2024 року [PERSON] визнано винним у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України, та призначено йому покарання за ч. 1 ст. 249 КК України у виді пробаційного нагляду на строк один рік. Вищевказаний вирок Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області в апеляційного порядку не оскаржувався та 29.10.2024 року набрав законної сили. У ході розгляду даної справи судом встановлено, що 15 червня 2023 року, точного часу не встановлено, [PERSON] , не маючи дозволу на право здійснення любительського та спортивного рибальства, в порушення вимог п/п 1 п. 1 Розділу IV Правил любительського і спортивного рибальства, затверджених наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України від 19.09.2022 №700 (далі Правила) у період заборони вилову водних біоресурсів, встановленого наказом УДАМРГ у Одеській області №114 від 29.03.2023 року, прибув на озеро Катлабух поблизу с. Утконосівка та умисно здійснив лов водних біоресурсів тралом кустарного виробництва, внаслідок чого незаконного виловив раки у кількості 52 одиниці та рибу виду судак молодь 2 одиниці, після чого в той же день о 04:57 годині [PERSON] був зупинений працівниками поліції з тралом кустарного виробництва та виловленими водними біоресурсами. Внаслідок незаконного добування водних біоресурсів на озері [PERSON] було завдано істотної шкоди державі в особі Управління Державного агентства з розвитку меліорацій, рибного господарства та продовольчих програм у розмірі 180\~438,00 грн. Своїми діями [PERSON] вчинив кримінальний проступок, передбачений ч. 1 ст. 249 КК, а саме незаконне зайняття рибним промислом, яке заподіяло істотну шкоду. Розмір шкоди розрахований 20.06.2023 службовими особами Управління Державного агентства з меліорації та рибного господарства у Одеській області (Одеський рибоохоронний патруль). Зокрема, загальна сума шкоди, згідно розрахунку, зробленого відповідно до Постанови Кабміну від 21.11.2011 № 1209 (в редакції Постанови КМУ від 06.10.2021 № 1039), заподіяної державі [PERSON] , складає 180 438 грн. Під час розгляду Ізмаїльським міськрайонним судом Одеської області у порядку спрощеного провадження обвинувального акту з доданими до нього матеріалами у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 12023166150000140, за обвинуваченням [PERSON] у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України (справа № 946/6661/24), питання щодо відшкодування [PERSON] шкоди не вирішувалось. Необхідно зазначити, що Управлінням Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Одеській області був пред`явлений позов до [PERSON] про стягнення шкоди, завданої внаслідок вчинення кримінального правопорушення, у розмірі 180 438 грн. Разом з тим, відповідно до ухвали Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області від 23.08.2024 у справі № 946/6661/24 вказаний позов повернуто позивачу на підставі ст. ст. 128, 370, 372 КПК, ст. ст. 56, 185 ЦПК. Одночасно суд повідомив Управління Державного агентства рибного господарства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Одеській області, що відповідно до ч. 1 ст. 128 КПК, ч. 7 ст. 185 ЦПК повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню з заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви, а крім того відповідно до ч. 7 ст. 128 КПК України позивач має право пред`явити позов в порядку цивільного судочинства. За інформацією Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Одеській області (Одеський рибоохоронний патруль), на адресу [PERSON] 01.10.2024 направлено пропозицію щодо добровільного відшкодування завданої шкоди. У той же час, згідно з інформацією Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програмну Одеській області (Одеський рибоохоронний патруль) № 1-5-9/246-25 від 05.02.2025 на даний час завдану [PERSON] шкоду добровільно не відшкодовано. Вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. Таким чином обставини, встановлені вироком Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області від 23.08.2024 року у справі № 946/6661/24 є встановленими та не підлягають доказуванню. Таким чином, шкода, завдана навколишньому природному середовищу, у даному випадку має причинно-наслідковий зв`язок з протиправною винною поведінкою відповідача, а саме недотримання природоохоронного законодавства, що встановлено у вироку Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області від 23.08.2024 року у справі № 946/6661/24. За таких обставин, наявні усі елементи складу цивільного правопорушення, що є підставою для настання цивільно-правової відповідальності [PERSON] . У даному випадку прокуратура вважає, що відповідач своїми неправомірними діями завдав навколишньому природному середовищу майнової шкоди, яка до теперішнього часу добровільно не відшкодована, внаслідок чого порушуються економічні інтереси держави. Таким чином, шкоду, заподіяну внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, у сумі 180\~438,00 грн. необхідно стягнути з [PERSON] . В судове засідання представник Ізмаїльської окружної прокуратури Одеської області не з`явилася, про час та місце розгляду справи була сповіщена належним чином, надала суду заяву про розгляд справи без її участі, позовні вимоги підтримує в повному обсязі, просить їх задовольнити. Представник Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Одеській області (Одеський рибоохоронний патруль) в судове засідання не з`явився, надав суду клопотання про розгляд справи без його участі. В судове засідання відповідач не з`явився, про час та місце розгляду справи сповіщений належним чином, його представник адвокат Зінов`єв О.О. надав суду заяву про визнання позову та розгляд справи без їх участі. Вислухавши матеріали справи, суд доходить наступного висновку. Відповідно до ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Згідно ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідност.15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Відповідно до ч.1 та п.8 ч.2ст.16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди. Згідно п.2 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» №6 від 27.03.1992 року шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Згідно статті 25 Закону України «Про тваринний світ» рибальством вважається добування риби та водних безхребетних. На території України відповідно до законодавства може здійснюватися промислове, любительське та спортивне рибальство. Відповідно до статті 27 Закону України «Про тваринний світ» у порядку загального використання об`єктів тваринного світу громадянам, у випадках, передбачених законодавством, дозволяється безоплатне любительське і спортивне рибальство для особистого споживання (без права реалізації) у визначених відповідно до законодавства водних об`єктах загального користування у межах встановлених законодавством обсягів безоплатного вилову і за умови додержання встановлених правил рибальства і водокористування. Частиною 1 ст. 63 Закону України «Про тваринний світ» передбачено, що порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу тягне за собою адміністративну, цивільно-правову чи кримінальну відповідальність відповідно до закону. Відповідно до ч. 1 ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність. При цьому, відповідно до пункту «з» частини 2 статті 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» відповідальність за порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища несуть особи, винні у самовільному спеціальному використанні природних ресурсів. Частиною 4 ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» передбачено, що громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Частиною 1 ст. 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» встановлено, що шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Згідно з ч. 4 ст. 63 Закону України «Про тваринний світ» підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу. Розмір компенсації за незаконне добування, знищення або пошкодження видів тваринного світу, а також за знищення чи погіршення середовища їх існування встановлюється Кабінетом Міністрів України. У відповідності до статті 5 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», яка встановлює об`єкти правової охорони навколишнього природного середовища, державній охороні і регулюванню використання на території України підлягають: навколишнє природне середовище як сукупність природних і природно-соціальних умов та процесів, природні ресурси, як залучені в господарський обіг, так і невикористовувані в економіці в даний період (земля, надра, води, атмосферне повітря, ліс та інша рослинність, тваринний світ), ландшафти та інші природні комплекси. Відповідно до ч. 2 ст. 10 Закону України «Про тваринний світ» встановлено, що громадяни відповідно до закону зобов`язані: охороняти тваринний світ і середовище перебування диких тварин; сприяти відтворенню відновлюваних об`єктів тваринного світу; використовувати об`єкти тваринного світу відповідно до закону; відшкодовувати шкоду, заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу. Судом встановлено, що вироком Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області від 23.08.2024 року у справі № 946/6661/24, [PERSON] визнано винним у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України, та призначено йому покарання за ч. 1 ст. 249 КК України у виді апробаційного нагляду на строк один рік. Вищевказаний вирок Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області в апеляційного порядку не оскаржувася та 29.10.2024 року набрав законної сили. З вищевказаного вироку від 23.08.2024 року вбачається, що 15 червня 2023 року, точного часу не встановлено, [PERSON] , не маючи дозволу на право здійснення любительського та спортивного рибальства, в порушення вимог п/п 1 п. 1 Розділу IV Правил любительського і спортивного рибальства, затверджених наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України від 19.09.2022 №700 (далі Правила) у період заборони вилову водних біоресурсів, встановленого наказом УДАМРГ у Одеській області №114 від 29.03.2023 року, прибув на озеро Катлабух поблизу с. Утконосівка та умисно здійснив лов водних біоресурсів тралом кустарного виробництва, внаслідок чого незаконного виловив раки у кількості 52 одиниці та рибу виду судак молодь 2 одиниці, після чого в той же день о 04:57 годині [PERSON] був зупинений працівниками поліції з тралом кустарного виробництва та виловленими водними біоресурсами. Внаслідок незаконного добування водних біоресурсів на озері [PERSON] було завдано істотної шкоди державі в особі Управління Державного агентства з розвитку меліорацій, рибного господарства та продовольчих програм у розмірі 180\~438,00 грн. Відповідно до ч. 6 ст. 82 ЦПК України вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. Таким чином, вироком Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області від 23.08.2024 року у справі № 946/6661/24 встановлено, що саме [PERSON] здійснив незаконне добування водних біоресурсів на озері Катлабух поблизу с. Утконосівка Ізмаїльського району Одеської області, чим завдано шкоди державі у розмірі 180\~438,100 грн. Відповідно до оцінки заподіяної шкоди рибним запасам, внаслідок порушення природоохоронного законодавства, згідно розрахунку, розробленого відповідно до Постанови Кабміну від 21.11.11 № 1209 «Про затвердження такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів» (із змінами, внесеними постановою Кабінету Міністрів України від 06.10.2021 № 1039), загальна сума шкоди, заподіяної державі [PERSON] , складає 180\~438,00 грн. 01.10.2024 року Управлінням Державного агентства меліорації та рибного господарства у Одеській області (Одеський рибоохоронний патруль) на адресу відповідача було направлено пропозицію щодо необхідності відшкодування спричиненої шкоди. Однак, згідно з інформацією Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Одеській області (Одеський рибоохоронний патруль) № 1-5-9/246-25 від 05.02.2025 року на даний час завдану [PERSON] шкоду добровільно не відшкодовано. Відповідно до статті 13 Конституції України земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією. Частиною 1статті 167 Цивільного кодексу України встановлено, що Держава діє у цивільних відносинах на рівних правах з іншими учасниками цих відносин. Статтею 170 Цивільного кодексу України передбачено, що Держава набуває і здійснює цивільні права та обов`язки через органи державної влади у межах їхньої компетенції, встановленої законом. Відповідно до ч. 1 ст.1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистими немайновим правом фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Статтею 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» встановлено, що шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Відповідно до ч. 3 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. З врахуванням встановлених судом обставин щодо доведеної вини [PERSON] у незаконному добуванні водних біоресурсів та передбаченого зазначеними нормами чинного законодавства обов`язку відшкодувати шкоду, завдану внаслідок таких незаконних дій, суд вважає за необхідне задовольнити позовні вимоги та стягнути з [PERSON] на користь держави суму шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу, в розмірі 180\~438,00 гривень. Згідно з ч.1, 2 ст. 133 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом. \~ \~ \~ \~Враховуючи, що позов підлягає задоволенню, у відповідності до вимог ст.141ЦПК України з відповідача на користь держави підлягає стягненню судовий збір у розмірі 3\~028,00 грн. На підставі викладеного,

Outcome: approved