Jurisdiction: civil
Date: 2025-11-11 00:00:00

Представник позивача адвокат Мельник Я.О. звернувся до суду з даним позовом, вказуючи, що [INFO] померла мати позивача [PERSON] , після смерті якої відкрилась спадщина на належну останній земельну ділянку з кадастровим номером 1821184000:09:001:0706, площею 2,2579 га, що розташована на території Хорошівської сільської ради Житомирського району Житомирської області. Представник позивача зазначає, що [PERSON] є спадкоємцем за заповітом, про існування якого вона не знала, оскільки спадкодавиця [PERSON] повідомляла про складання заповіту на користь іншої донька, яка проживає в росії. Влітку 2025 року під час проведення ремонтних робіт у будинку, де мешкала спадкодавиця, позивач серед речей померлої виявила оригінал заповіту, складеного на її користь, після чого звернулась з питанням оформлення спадщини до нотаріуса, яка повідомила про пропуск встановленого законом строку для прийняття спадщини та видала постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії. Представник позивача стверджує, що встановлений законом строк для прийняття спадщини позивач пропустила з поважних причин, а саме тому, що не знала про існування складеного на її користь заповіту, у зв`язку з чим не вважала себе спадкоємцем. Представник позивача просить суд надати [PERSON] додатковий строк для поданя заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , тривалістю 1 місяць. Ухвалою судді Хорошівського районного суду Житомирської області від 07.08.2025 року відкрито провадження у справі та призначено по справі підготовче засідання. Ухвалою Хорошівського районного суду Житомирської області від 25.09.2025 року закрито підготовче провадження у справі та призначеного справу до судового розгляду по суті. В судове засідання позивач та її представник не прибули, до суду направили заяву про розгляд справи за її відсутності. Представник відповідача, Хорошівської селищної ради, в судове засідання не з`явився,\~селищний голова подав до суду заяву про розгляд справи без участі представника селищної ради, зазначив, що позов визнають. Згідно ч.3\~ст.211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши матеріали справи, суд приходить до переконання, що позов підлягає до задоволення з наступних підстав. Згідно з ч.1 ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до\~ст.1218 ЦК України\~до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Відповідно до ч.1 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Із ч.1\~ст.1269\~ЦК України слідує, що\~спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Частина 1\~ст.1270\~ЦК України передбачає, що\~для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно ч.3\~ст.1272 ЦК України\~за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 N7 «Про судову практику у справах про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої\~статті 1272\~ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга\~статті 1272\~ЦК України), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Судом встановлено,\~що [INFO] померла [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданого 28.10.2019 року відділом №1 Балашихінського управління ЗАГС Головного управління ЗАГС московської області (а.с. 11). Позивач є донькою [PERSON] , що слідує із копії свідоцтва про народження серії [NUMBER] виданого 15.02.1958 року та копії повного витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про шлюб (а.с. 41-43). Згідно інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) №81719012 від 02.07.2025 року спадкова справа до майна [PERSON] , яка померла [INFO] , за даними Спадкового реєстру не заводилась (а.с. 10). Із довідок виконкому Хорошівської селищної ради від 10.04.2025 року №342-343 слідує, що [PERSON] , [INFO] , влітку 2019 року поїхала погостювати до родичів у росію та раптово там померла [INFO] . Спадкодавиця [PERSON] на день смерті була зареєстрована одна в житловому будинку за адресою: [ADDRESS] . Із копії заповіту, посвідченого 16.11.2016 року секретарем Рижанської сільської ради Хорошівського району Житомирської області та зареєстрованого в реєстрі за №103, слідує, що [PERSON] , [INFO] , заповіла земельну частку (пай) розміром 2,2579 га згідно державного акта серії ЯГ №299284, земельну частку (пай) розміром 0,1716 га згідно державного акта серії ЯГ №299648, майновий пай згідно свідоцтва [NUMBER] , [PERSON] , [INFO] . Відповідно до копії витягу про реєстрацію в Спадковому реєстрі від 05.01.2017 року №46371166, доданого позивачем до матеріалів справи, у Спадковому реєстрі 05.01.2017 року Житомирською філією державного підприємства «Національні інформаційні системи» зареєстровано заповіт [PERSON] , [INFO] , посвідчений 16.11.2016 року за номером в реєстрі нотаріальних дій 103. Згідно копії довідки виконкому Хорошівської селищної ради від 20.10.2025 №789 заповіт за реєстроваим номером №103, складений 16.11.2016 року [PERSON] , не змінювався та не відмінявся. Відповідно до постанови приватного нотаріуса Житомирського районного нотаріального округу Толстіхіної Н.Д. про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 02.07.2025 року за вих. №165 [PERSON] відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом на майно померлої [INFO] [PERSON] , у зв`язку з тим, що нею не прийнято спадщину після померлої в порядку та строк, встановлені чинним законодавством (а.с. 9). Копіями архівних примірників державних актів на право власності на земельну ділянку серії ЯГ №299648, серії ЯГ №299284, підтверджується, що земельні ділянки площею 0,1716 га та площею 2,2579 га, що розташовані на території Рижанської сільської ради Володарсько-Волинського району Житомирської області, належать на праві власності [PERSON] (а.с. 37-38). Із змісту позовної заяви слідує, що позивач з поважних причин пропустила строк для прийняття спадщини, оскільки мати позивача померла на території РФ, що ускладнювало отримання нею відомостей та документів для оформлення спадщини, а також через необізнаність про наявність складеного на її користь заповіту не вважала себе спадкоємцем, а тому вчасно не звернулась до нотаріальної контори. Верховний Суд України на засіданні Судової палати у цивільних справах 26 вересня 2012 року розглянув справу № 6-85цс12, предметом якої був спір про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. При розгляді цієї справи Верховний Суд України зробив правовий висновок про те, що право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття й закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Правила ч.3 ст.1272\~ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними. Якщо ж у спадкоємця перешкод не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про спадкову масу, то положення ч.3 ст.\~1272\~ЦК України не застосовуються. Згідно ст.206 ч.4 ЦПК України, якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. Визнання позову відповідачем, відсутність інших спадкоємців за даними Спадкового реєстру свідчить, що права, свободи та інтереси інших осіб не будуть порушені, позивач в іншому порядку, ніж судовий, не може захистити свої права щодо прийняття спадщини, а завданням судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд та вирішення цивільної справи з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб. Постановлення рішення про задоволення позову є забезпеченням права позивача на справедливий суд відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, що гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, при визначенні цивільних прав і обов`язків особи. Враховуючи, що після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , спадкоємцем за заповітом є [PERSON] , інші спадкоємці за даними Спадкового реєстру із заявами про прийняття спадщини та видачу свідоцтва про право на спадщину не звертались, позивач вчасно не звернулась до нотаріальної контори для подання заяви про прийняття спадщини, у зв`язку з тим, що через необізнаність про наявність складеного на її користь заповіту не вважала себе спадкоємцем, беручи до уваги те, що відповідач позов визнає, а тому пропущений строк для прийняття спадщини позивачем суд визнає поважним. Відтак, суд приходить до висновку, що за наведених обставин, позов підлягає задоволенню.

Outcome: approved