Jurisdiction: civil
Date: 2025-11-10 00:00:00

У вересні 2025 року АТ «КРЕДОБАНК», в інтересах якого діє представник адвокат Вус А. П., звернулося до суду з позовом до [PERSON] про стягнення заборгованості за кредитним договором. Позовні вимоги мотивовані тим, що\~ 10.07.2020 року між АТ «КРЕДОБАНК» та [PERSON] був укладений кредитний договір № CL-283547, за умовами якого позичальнику [PERSON] надано строком до 09.07.2025 року, кредит у розмірі 187938,44 грн., зі сплатою 35% річних за його користування. Банк свої зобов`язання за цим кредитним договором виконав повністю, однак відповідач свої зобов`язання за даним договором належним чином не виконала унаслідок чого в неї перед АТ «КРЕДОБАНК» станом на 11.07.2025 наявна заборгованість у розмірі 147366,75 грн., яка складається із заборгованості за основним боргом /тіло кредиту/ 105986,20 грн. та за відсотками 41380,55 грн. Посилаючись на наведені вище обставини банк просив суд стягнути з відповідача [PERSON] на свою користь заборгованість за кредитним договором № CL-283547 у розмірі 147366,75 грн. та вирішити питання розподілу судових витрат по сплаті судового збору між сторонами. Представник позивача в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином. У прохальній частині позовної заяви просить проводити розгляд справи у відсутність представника позивача, позовні вимоги просить задовольнити, не заперечує проти ухвалення заочного рішення. Відповідачку\~ [PERSON] було належним чином повідомлено про час та місце розгляду справи. Однак, у наданий судом строк відповідач своїм правом подання до суду клопотань про розгляд справи з повідомленням сторін та відзиву на позовну заяву не скористалася, відзив на позов не подала, заперечення щодо розгляду справи в спрощеному порядку подано не було, відтак у відповідності до ч. 8 ст.178 та ч. 5 ст.279 ЦПК України, суд розглядає справу за наявними у справі матеріалами. Відповідно до ч.3 ст. 223, ч. 2 ст. 247\~ ЦПК України, у зв`язку з неявкою учасників справи, суд вважає за можливе провести розгляд справи по суті, без проведення фіксування судового засідання технічними засобами.\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~ Суд, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються, дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що 10.07.2020 року між АТ КРЕДОБАНК та [PERSON] був укладений Кредитний договір №CL-283547, згідно якого остання отримала кредит у розмірі 187938,44 гривень на строк до 09.07.2025 року (а.с. 4-15). Як вбачається із матеріалів справи, взятих на себе зобов`язань за кредитним зобов`язанням, відповідачка [PERSON] добровільно не виконує, у зв`язку з чим станом на 11.07.2025 року виникла заборгованість в розмірі 147366,75 гривень (а.с. 16). Дані правовідносини регулюються нормами Цивільного Кодексу України. Відповідно до ст.ст.526, 527, 530 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору і у встановлений строк відповідно до умов договору та вимог Закону. Згідно з ст.1049 ЦК України, позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику у строк та в порядку, що встановлені договором. Відповідно до ч. 1 ст. 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. В силу ч.1 ст.1048 ЦК України, позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Згідно з ст.1050 ЦК України, якщо договором встановлений обов`язок позичальника повернути позику частинами (з розстроченням), то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилася. З урахуванням наведеного, оцінивши зібрані по справі докази в їх сукупності, та враховуючи факт не виконання [PERSON] умов кредитного зобов`язання, суд приходить до висновку, що позов є обґрунтованим та таким, що підлягає до задоволення.

Outcome: approved