Jurisdiction: civil
Date: 2025-11-05 00:00:00

Позивач звернулася до суду з позовом та з урахуванням уточнених позовних вимог просила стягнути з [PERSON] збитки у вигляді ринкової вартості квартири у розмірі 1\~510\~629,00 грн. та судові витрати по справі, мотивуючи свої вимоги тим, що 02.07.2021 між відповідачем [PERSON] , як продавцем, та позивачкою [PERSON] , як покупцем, було укладено договір купівлі-продажу квартири [ADDRESS] , який посвідчено приватним нотаріусом Дніпровськогоміського нотаріального округу Буцьких О.О. Позивач вказує, що в жовтні 2022 [PERSON] звернувся до суду з позовом до [PERSON] ,треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: приватнийнотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Аршава І. О., [PERSON] ,приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Бондар М. О.,приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Буцьких О. О. провитребування майна з чужого незаконного володіння та визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування за законом. На обґрунтування позовних вимог [PERSON] в позові зазначав, що він є власником 1/3 частки квартири за адресою: [ADDRESS] , на підставі свідоцтва про право власності від 13.08.1998. Інші 2/3 частки зазначеної вказаної квартири належали батьку [PERSON] - [PERSON] . Після смерті батька [PERSON] , який помер [INFO] [PERSON] прийняв спадщину у встановлений законом строк відповідно до ст.1268 ЦК України. Проте, у зв`язку з відсутністю коштів на час смерті батька, не зареєстрував право власності на 2/3 частини нерухомого майна. У жовтні 2022 [PERSON] стало відомо, що квартира вибула з його володіння поза його волею. Так, рішенням про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер 58219496, приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Бондар М. О. на підставі договору купівлі-продажу,серія та номер: 196, виданого 19.05.2021, зареєстрував право власності на спірну квартиру на невідому особу [PERSON] . Після цього, рішенням про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Буцьких О. О. на підставі договору купівлі-продажу квартиривід 02.07.2021, зареєструвала право власності на спірну квартиру за [PERSON] . [PERSON] посилався на те, що між ним та [PERSON] не було укладено жодного правочину з приводу відчуження спірного майна, а квартира підлягає поверненню йому, як дійсному власнику, на підставі статті 388 ЦК України. Рішенням Красногвардійського районного суду м. Дніпра від 01.02.2024 витребувано з незаконного володіння [PERSON] на користь [PERSON] квартиру [ADDRESS] . Визнано за [PERSON] право власності на 2/3 частини квартири [ADDRESS] в порядку спадкування за законом, після смерті [PERSON] , який помер [INFO] . Постановою Верховного Суду від 23.05.2024 касаційну скаргу [PERSON] залишено без задоволення. Рішення Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська від 01.02.2024 та постанову Дніпровського апеляційного суду від 24.04.2024 залишено без змін. Позивачка вважає себе добросовісним покупцем вказаної квартири, тому наявні підстави передбачені ст. 661 ЦК України, для відшкодування відповідачем, як продавцем квартири, позивачці [PERSON] збитків, оскільки остання, як покупець квартири, не знала та не могла знати про наявність підстав вилучення у неї за рішенням суду житла на користь третьої особи [PERSON] на підставах, що виникли до продажу квартири. Позивачка вважає, що у неї наявні всі підстави для відшкодування [PERSON] збитків у вигляді вартості придбаного нею нерухомого майна, яке в подальшому вибуло з її власності не з її вини. Відповідно до Звіту про оцінку нерухомого майна ринкова вартість об`єкта оцінки без врахування ПДВ становить 1 510 629,00 грн, без ПДВ, у зв`язку з чим позивачка звернулася до суду з відповідною позовною заявою. Ухвалою суду від 17.12.2024 відкрито провадження та призначено цивільну справу до розгляду в порядку загального позовного провадження. Ухвалою суду від 28.04.2028 провадження по вказаній цивільній справі за позовом [PERSON] в частині вимог до [PERSON] про відшкодування витрат понесених на ремонт квартири та у вигляді сплачених коштів в рахунок погашення заборгованості за комунальні послуги у розмірі 366206 закрито. Ухвалою Чечелівського районного суду міста Дніпро від 29.05.2025 скасовано заходи забезпечення позову, які вжиті ухвалою судді Красногвардійського районного суду м.Дніпропетровська по справі 204/11906/24 (провадження\~2-з/ 204/99/24) від 06.12.2024 щодо заборони вчиняти будь-які реєстраційні дії щодо відчуження нерухомого майна, а саме квартири, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , яка зареєстрована за [PERSON] , [INFO] , РНОКПП [NUMBER] , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 2362213412101. \~ Позивач та її представник у судове засідання не з`явились, адвокат ГейкоВ.І. надав суду заяву якою просив розглядати справу за його відсутності, проти винесення судом заочного рішення не заперечує. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи був неодноразово повідомлений у встановленому законом порядку, а саме направленням на адресу проживання судових повісток, які поштовою кореспонденцією повернулися із відмітками «за закінченням терміну зберігання». Будь яких заяв про відкладення розгляду справи до суду не надходило. Згідно ч. 4 ст. 223 ЦПК України, у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення). За згодою представника позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням\~ст. 280 ЦПК України. У зв`язку з неявкою осіб, які приймають участь у справі, суд розглядає справу у відповідності до ч. 2\~ст. 247 ЦПК України, без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу. Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступних обставин. У відповідності до частини 4 статті 82 ЦПК України, - обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, то набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом. Судом попередніх інстанцій було встановлено, що на підставі свідоцтва про право власності на житло від 13.08.1998, виданого ВАТДМ3, кв. [ADDRESS] , належала на праві приватної часткової власності [PERSON] - 1/3 частина квартири, його померлому батьку [PERSON] - 1/3 частина та померлій матері [PERSON] - 1/3 частина квартири. Після померлої [INFO] [PERSON] спадщину у вигляді 1/3 частини вищезазначеної квартири отримав її чоловік [PERSON] . [INFO] помер батько [PERSON] . Після його смерті відкрилася спадщина на належні йому 2/3 частини квартира [ADDRESS] . [PERSON] є спадкоємцем за законом після смерті батька [PERSON] , відповідно до ч. 3 ст. 1268 ЦК України. У жовтні 2022 [PERSON] дізнався з Державного реєстру речових прав на негухоме майно, що власником нерухомого майна за адресою: [ADDRESS] , на підставі договору купівлі продажу від 02.07.2021, реєстраційний номер 1132, є [PERSON] .. Вказаний договір купівлі-продажу укладено між [PERSON] (продавець) та [PERSON] (покупець), посвідчений приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу Буцьким О.О., реєстраційний номер 1132 від 02.07.2021 року. На підставі вказаного договору до Державного реєстру прав власності на нерухоме майно було внесено запис №59061258про реєстрацію права власності на квартиру за КаленчукС.Ю. \~ \~ \~ \~Як зазначено у п. 1.3 даного договору, квартира за адресою: [ADDRESS] , належить продавцю [PERSON] на праві особистої приватної власності на підставі договору купівлі-продажу квартири, посвідченого 19.05.2021 приватним нотаріального Дніпровського міського нотаріального округу Бондарем М.О., за реєстровим номером 196 та зареєстрованим в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно 19.052021, номер запису про право власності42021208. Продаж нерухомого майна за домовленістю сторін вчинявся за 417\~000,00 грн. Попереднім складом суду також було встановлено, що, приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу Бондар М.О. 19.05.2021 було посвідчено договір купівлі-продажу квартири за адресою: [ADDRESS] . Відповідно до тексту даного договору продавець [PERSON] зобов?язується передати квартиру у власність покупцю, а покупець [PERSON] зобов?язується прийняти квартиру за адресою: [ADDRESS] і сплатити за неї обговорену грошову суму у розмірі 536 800 грн. Згідно з п. 1.3 цього Договору, квартира, що відчужується, належить продавцю на підставі договору купівлі-продажу квартири, посвідченого 23.06.2010 приватним нотаріусом Дніпропетровського міського нотаріального округу Колодій Л.М. Також, в матеріали нотаріальної справи нотаріусом [PERSON] було долучено договір купівлі-продажу спірної квартири від 23.06.2010, посвідчений приватним нотаріусом Дніпропетровського міського нотаріального округу Колодій Л.М. за реєстрованим номером 1372, відповідно до якого продавці [PERSON] та [PERSON] зобов?язуються передати квартиру за адресою: [ADDRESS] , у власність покупцю, а покупець [PERSON] зобов?язується прийняти і сплатити за неї обговорену грошову суму у розмірі 85 095 грн. 65 коп. Проте, даний договір не має штампу реєстрації в КП ДМБТІ, а також до нього не було долучено витягу КП ДМБТІ про реєстрацію права власності за цим договором, у встановленому законом порядку, який діяв на час оформлення даного договору. На підставі чого, [PERSON] звернувся до суду за захистом своїх прав на спірну квартиру. Рішенням Красногвардійського районного суду м. Дніпра від 01.02.2024 у цивільній справі № 204/8935/222 витребувано з незаконного володіння [PERSON] на користь [PERSON] квартиру [ADDRESS] . Визнано за [PERSON] право власності на 2/3 частини квартири [ADDRESS] в порядку спадкування за законом, після смерті [PERSON] , який помер [INFO] . Постановою Верховного Суду від 23.05.2024 касаційну скаргу [PERSON] залишено без задоволення. Рішення Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська від 01.02.2024 та постанову Дніпровського апеляційного суду від 24.04.2024 залишено без змін. Судами попередніх інстанцій встановлено, що підставою для звернення [PERSON] до суду з позовом про захист його права на спірну квартиру стала перереєстрація на користь третіх права власності, як належної [PERSON] у порядку приватизації державного житлового фонду, так належної на праві власностіу порядку спадкування після смерті свого батька частки у квартирі. Так, з витребуваних судом документів вбачається, що підставою для перереєстрації права власності на спірну квартиру стали три договори купівлі-продажу: від 23.06.2010 укладені між [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] (реєстровий№ 1372, від 19.05.2021 укладені між [PERSON] та [PERSON] (реєстровий № 196), від 02.07.2021 укладені між [PERSON] та [PERSON] (реєстровий № 1132). Судами об`єктивно встановлено, що договір купівлі-продажу від 23 червня 2010, який нібито укладений між [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] і посвідчений приватним нотаріусом Дніпропетровського міського нотаріального округу Колодій Л.М. (реєстровий № 1372), не був зареєстрований у Реєстрі дляреєстрації нотаріальних дій, його примірник відсутній у Державному нотаріальномуархіві в Дніпропетровській області, де зберігаються нотаріальні документиприватного нотаріуса Дніпропетровського міського нотаріального округуКолодій Л. М. Більш того, в указаний день приватним нотаріусом вчинялисьнотаріальні дії з № 946 по № 960, а за реєстровим № 1372 міститься запис від 02.08.2010 щодо іншої нотаріальної дії від іншої особи. Встановивши, що спірна квартира була незаконно відчужена після смерті [PERSON] на користь інших осіб, з урахуванням того, що позивач був власником 1/3частини та після смерті її іншого власника [PERSON] , прийняв спадщину увигляді іншої 2/3 частин квартири, суди попередніх інстанцій дійшли висновків про наявність правових підстав для її витребування на [PERSON] від кінцевого набувача. З урахуванням встановлених обставин та беручи до уваги те, що [PERSON] набула право власності на спірну квартиру на підставі оплатного цивільно-правового договору, витребування зазначеної квартири на користь позивача, як його законного власника, сприятиме забезпеченню «справедливого балансу» між інтересами сторінспору та не свідчить про порушення статті 1 Першого протоколу до Конвенції з правлюдини та основоположних свобод, позивач не позбавлена можливостівідновити своє право, пред`явивши вимогу до особи, у якої вона придбала цемайно, про відшкодування збитків на підставі статті 661 ЦК України, або довласника щодо відшкодування витрат на поліпшення й утримання майнана підставі статті 390 ЦК України. Частиною 1 статті 661 ЦК України встановлено, що у разі вилучення за рішеннямсуду товару у покупця на користь третьої особи на підставах, що виникли до продажутовару, продавець має відшкодувати покупцеві завдані йому збитки, якщо покупецьне знав або не міг знати про наявність цих підстав. Позивачка вважає, що за вищевказаних обставин наявні передбачені законом, а самест. 661 Цивільного кодексу України підстави, для відшкодування відповідачем, як продавцем квартири позивачці збитків, оскільки [PERSON] , як покупець квартири, не знала та не могла знати про наявність підстав вилучення у неї за рішенням суду квартири на користь третьої особи [PERSON] на підставах, що виникли до продажу квартири. Проявом розумної обачності [PERSON] , як покупця квартири, під час укладення 02.07.2021 договору купівлі-продажу з [PERSON] , є перевірка нею наявності зареєстрованого права продавця на квартиру, а саме через відповідні реєстри прав та обтяжень, а також перевірка наявності або відсутності реєстрації в спірній квартирі фізичних осіб. Право власності на квартиру за продавцем [PERSON] було зареєстровано в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно 19.05.2021 державним реєстратором приватним нотаріусом ДМНО Бондарем М.О., рішення про державнуреєстрацію прав індексний номер 58219496 від 19.05.2021. Тобто, на момент укладення описаного вище договору купівлі-продажу від 02.07.2021 у покупця [PERSON] не було обґрунтованих та об`єктивних підстав знати чи допускати ймовірності того, що у відповідача [PERSON] відсутні права на відчуження придбаного нею майна. В той же час, [PERSON] не проявив розумної обачності,як покупець квартири, під час укладення 19.05.2021 договору купівлі-продажу квартири з продавцем [PERSON] . Також, [PERSON] не перевірив наявності зареєстрованого в Державному реєстріречових прав на нерухоме майно та їх обтяжень права продавця [PERSON] на квартиру на підставі договору купівлі-продажу квартири від 23.06.2010, укладеного ним з продавцями [PERSON] та [PERSON] . Згідно з відомостями з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно за [PERSON] зареєстровано право власності на квартиру [ADDRESS] , що підтверджується інформаційною довідкою з ДРРП № 405960127 від 29.11.2024 Із наданих документів вбачається, що вилучення майна за рішенням Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська від 01.02.2024 по справі № 204/8935/22 у [PERSON] відбулося з підстав, які виникли до укладення між сторонами договору купівлі-продажу, а саме щодо правомірності розпорядження продавцем [PERSON] даним нерухомим майном. У зв`язку з чим, у позивачки виникло право вимоги до відповідача про відшкодування збитків у вигляді вартості придбаного нею нерухомого майна, а саме квартири, яке в подальшому вибуло з її власності не з її вини, і відповідач [PERSON] , як продавець цього нерухомого майна, зобов`язаний відшкодувати [PERSON] , як покупцю, завдані збитки відповідно до вимог ст. 661 Цивільногокодексу України. Позивачка вважає, що вирішуючи питання про грошове стягнення з відповідача [PERSON] на її користь, суд має виходити з дійсної вартості квартири на часрозгляду спору. В цивільному праві позбавлення покупця володіння купленою річчю за судовимрішенням на підставі речового позову власника чи уповноваженої ним особиназивається евікція (лат. evictio, від evincere - витребувати, перебороти, подолати,перемогти). За змістом статті 661 Цивільного кодексу України у разі евікції продавець повинен відшкодувати покупцю завдані збитки, якими відповідно до статті 22 Цивільногокодексу України є те, що він втратив у зв`язку з вилученням в нього товару. Тобто йдеться про стягнення ринкової вартості товару на день ухвалення судом відповідного рішення, а не про ціну, сплачену покупцем продавцю за договором. Відповідно до Звіту про оцінку нерухомого майна, ринкова вартість об`єкта оцінки квартири [ADDRESS] , без врахування ПДВ становить 1 510 629,00 грн, без ПДВ. А тому вважаю обґрунтованою вимогу позивачки про стягнення з відповідача [PERSON] , як продавця, на її користь, як покупця, на підставі ст. 661 Цивільного кодексу України саме дійсної вартості квартири, вилученої у позивачки зарішенням суду на користь третьої особи, з підстав, що виникли до її продажу, а саме ринкову вартість нерухомого майна у розмірі 1 510 629,00, згідно зі звітом про оцінку нерухомого майна, складеним суб`єктом оціночної діяльності, а не суму, сплачену покупцем згідно з договором купівлі-продажу. Аналогічними з цього питання є висновки Верховного Суду, які зробила об`єднана палата Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду в постанові від 03.07.2023 у справі № 369/6092/20. У статті 661 ЦК України законодавець закріпив право покупця вимагати від продавця відшкодування збитків, завданих продавцю евікцією товару. Водночас спеціальних правил щодо визначення складу та розміру таких збитків стаття 661 ЦК України не містить, фактично відсилаючи до загальних положень статей 22 і 623 ЦК України. Розмір збитків у разі вилучення товару за рішенням суду визначається судом за правилами частини 3 статті 623 ЦК України: якщо вимога кредитора не була задоволена боржником добровільно, то збитки визначаються з урахуванням ринкових цін, що існували в місці, де зобов`язання має бути виконане, на день подання позову, якщо інше не встановлено договором або законом. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Водночас суд може задовольнити вимогу про відшкодування збитків, беручи до уваги ринкові ціни, що існували на день ухвалення рішення,

Outcome: approved