Jurisdiction: civil
Date: 2025-11-11 00:00:00

У квітні 2025 року АТ «Акцент-банк» звернулось до Дарницького районного суду м. Києва з позовом до [PERSON] про стягнення заборгованості в розмірі 11 689,47 грн. На обґрунтування позовних вимог зазначає, що [PERSON] звернувся до АТ «Акцент-банк» з метою отримання банківських послуг та підписав Анкету-Заяву про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг в АТ «Акцент-банк». 26.01.2024 [PERSON] як клієнт банку уклав з позивачем кредитний договір АВН0СТ155101706281879374 про надання кредиту в розмірі 10 000,00 грн, строком на 6 місяців (до 25.07.2024) зі сплатою процентів у розмірі 75 щорічно та комісії в розмірі 0,00 грн. Позивач свої зобов`язання за договором виконав у повному обсязі та надав відповідачу кредит у розмірі, відповідно до умов Договору. Станом на 21.04.2025 заборгованість відповідача за кредитним договором склала 11 689,47 грн, з яких: - 8 592,31 грн - загальний залишок заборгованості за наданим кредитом (тілом кредиту); - 1 693,16 грн - загальний залишок заборгованості за процентами; - 0,00 грн - загальний залишок заборгованості за комісією; - 1 404,00 грн - загальний залишок заборгованості за пенею. Ухвалою від 30.06.2025 суд залишив позовну заяву без руху, оскільки позовну заяву подано без додержання вимог ч. 1, 2 ст. 177 ЦПК України; роз`яснив позивачу, що у разі їх неусунення у встановлений строк позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу. На виконання ухвали про залишення позовної заяви без руху позивачу слід надати доказ направлення відповідачу копії позову з додатка - рекомендованим листом з описом вкладення або квитанцію про надсилання позову з додатками до електронного кабінет відповідача в «Електронному суді» за наявності. Позивач усунув недоліки позовної заяви (заяву про усунення недоліків сформовано в системі «Електронний суд» 02.07.2025, зареєстровано судом 03.07.2025 за вх. № 51399/25). Ухвалою від 01.08.2025 суд прийняв позовну заяву до розгляду та відкрив провадження у справі; призначив в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін для розгляду справи по суті; установив сторонам строки для подання заяв по суті справи. У позовній заяві представник позивача просив розглянути справу без його участі, підтримує позовні вимоги в повному обсязі, не заперечував проти заочного розгляду справи та винесення судом заочного рішення. Відповідач на виклик суду повторно не з`явився, причину неявки суду не повідомив, правом щодо подання відзиву на позовну заяву чи будь-яких інших заяв та клопотань до суду не скористався, тому суд, з урахування думки позивача, ухвалив розглядати справу за відсутності відповідача на підставі наявних у справі доказів з ухваленням заочного рішення. Відповідно до вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України у зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. При укладенні Кредитного договору сторони керуються ч. 1 ст. 634 ЦК України, відповідно до якої договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору. 16.11.2023 [PERSON] підписав з анкету-заяву про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг в АТ «А-Банк». У заяві зазначено, що ця анкета-заява разом з паспортом споживчого кредиту та Умовами та правилами надання банківських послуг АТ «А-банк», що розміщені за посиланням www.a-bank.com.ua становлять договір про надання банківських послуг. 26.01.2024 [PERSON] підписав заяву про надання послуги «Швидка готівка» № АВН0СТ155101706281879374. У заяві зазначено, що ця Заява разом з Умовами та правилами надання банківських послуг, Паспортом споживчого кредиту, Таблицею обчислення загальної вартості кредиту становлять Договір. При укладенні договору, сторони погодили умови щодо: - вид кредиту - послуга «Швидка готівка»; - тип кредиту - строковий; - меті кредиту - придбання товару/здійснення платежу/оплата послуг; - строк кредиту - 6 місяців з 36.01.2024 по 25.07.2024; - процентна ставка (фіксована) - 75% на рік; - розмір щомісячного платежу - 2 053,52 грн; - загальна сума до повернення з урахуванням суми кредиту, відсотків та комісій становить 12 321,09 грн. Відповідач підписав договір електронним підписом. За змістом статей 626, 628 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Частиною першою статті 638 ЦК України встановлено, що істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. У статті 526 ЦК України передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Відповідно до частини першої статті 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. Частиною другою статті 1054 ЦК України встановлено, що до відносин за кредитним договором застосовуються положення параграфа 1 цієї глави, якщо інше не встановлено цим параграфом і не випливає із суті кредитного договору. Договір є обов`язковим для виконання сторонами (ст. 629 ЦК України). За змістом статті 1056-1 ЦК України, розмір процентів та порядок їх сплати за договором визначаються в договорі залежно від кредитного ризику, наданого забезпечення, попиту і пропозицій, які склалися на кредитному ринку, строку користування кредитом, розміру облікової ставки та інших факторів на дату укладення договору. Відповідно до частини першої статті 1048 ЦК України позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України. У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики. Згідно зі статтею 1049 ЦК Кодексу позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Відповідно до ч. 2 ст. 1046 ЦК України договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками. Згідно з меморіальним ордером № TR.34994711.43653.65455 від 26.01.2024 відповідач отримав кредит у розмірі 10 000,00 грн; призначення платежу «видача кредиту згідно договору № АВН0СТ155101706281879374 від 26.01.2024» (а.с.16 зв.). Відповідно до ч. 1 ст. 530 ЦК України, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Відповідач зобов`язався повернути кошти за кредитним договором у строк до 25.07.2024. Згідно з випискою по кредиту від 21.04.2025 та розрахунком заборгованості за договором № АВН0СТ155101706281879374 від 26.01.2024 внаслідок неналежного виконання зобов`язань за кредитним договором у відповідача станом на 26.01.2025 утворилась заборгованість у розмірі 11 689,47 грн, з яких: - 8 592,31 грн - загальний залишок заборгованості за наданим кредитом; - 1 693,16 грн - загальний залишок заборгованості по процентам; - 0,00 грн - загальний залишок заборгованості за комісією; - 1 404,00 грн - загальний залишок за пенею (а.с.16-17). Відповідно до ч. 1, 6 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Отже, позивач довів факт надання відповідачу грошових коштів за кредитним договором № АВН0СТ155101706281879374 від 26.01.2024, відповідач був ознайомлений з умовами договору, позивач виконав свої зобов`язання за договором, однак відповідач не виконав в повному обсязі свої зобов`язання щодо повернення кредитних коштів, внаслідок чого станом на 26.01.2025 утворилась заборгованість у розмірі 11 689,47 грн, розмір якої відповідач не спростував. Суд зазначає таке. Позивач просить стягнути з відповідача заборгованість за пенею в розмірі 1 404,00 грн. На обґрунтування вимоги про стягнення пені зазначив таке. 1). Відповідно до п. 11 Заяви про надання послуги «Швидка готівка» та/або Паспорту споживчого кредиту «Швидка готівка» у випадку порушення клієнтом зобов`язань із погашення заборгованості клієнт сплачує банку пеню в розмірі 0,07% (не менше 1 грн) від суми простроченої заборгованості по кредиту за кожен день прострочки, при цьому пеня за виконання зобов`язання щодо повернення кредиту та процентів за ним не може перевищувати подвійної облікової ставки НБУ, що діяла у період, за який сплачується пеня, та не може бути більшою 15 відсотків суми простроченого платежу. 2). Стягнення неустойки (пені, штрафів) регулюється ЗУ «Про споживче кредитування». У відповідності до п. 6 Розділу IV «Прикінцеві та перехідні положення» даного закону, у разі прострочення споживачем у період з 1 березня 2020 року до припинення зобов`язань за договором про споживчий кредит, укладеним до тридцятого дня включно з дня набрання чинності ЗУ «Про внесення змін до деяких законів України щодо удосконалення державного регулювання ринків фінансових послуг» (набрав чинності 24.12.2023 + 30 днів = 23.01.2024, у тому числі того, строк дії якого продовжено після набрання чинності Законом України «Про внесення змін до деяких законів України щодо удосконалення державного регулювання ринків фінансових послуг», споживач звільняється від відповідальності перед кредитодавцем за таке прострочення. У тому числі, але не виключно, споживач у разі допущення такого прострочення звільняється від обов`язку сплати кредитодавцю неустойки (штрафу, пені) та інших платежів, передбачених договором про споживчий кредит за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) споживачем зобов`язань за таким договором. Забороняється збільшення такої процентної ставки за користування кредитом з інших причин, ніж передбачені частиною четвертою статті 1056-1 Цивільного кодексу України, у разі невиконання зобов`язань за договором про споживчий кредит у період, зазначений у цьому пункті. Дія положень цього пункту поширюється, у тому числі, на кредити, визначені частиною другою статті 3 цього Закону. Разом із тим, відповідно до ч. 2 ст. 4 Цивільного кодексу України, основним актом цивільного законодавства України є Цивільний кодекс України. Актами цивільного законодавства є також інші закони України, які приймаються відповідно до Конституції України та цього Кодексу. Якщо суб`єкт права законодавчої ініціативи подав до Верховної Ради України проект закону, який регулює цивільні відносини інакше, ніж цей Кодекс ,він зобов`язаний одночасно подати проект закону про внесення змін до Цивільного кодексу України. Поданий законопроект розглядається Верховною Радою України одночасно з відповідним проектом закону про внесення змін до Цивільного кодексу України. Зміни до цього Кодексу можуть вноситися виключно законами про внесення змін до Цивільного кодексу України. Відповідно до ч. 18 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України, у період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування у разі прострочення позичальником виконання грошового зобов`язання за договором, відповідно до якого позичальнику було надано кредит (позику) банком або іншим кредитодавцем (позикодавцем), позичальник звільняється від відповідальності, визначеної статтею 625 цього Кодексу, а також від обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за таке прострочення. Установити, що неустойка (штраф, пеня) та інші платежі, сплата яких передбачена відповідними договорами, нараховані включно з 24 лютого 2022 року за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) за такими договорами, підлягають списанню кредитодавцем (позикодавцем). Оскільки основним актом цивільного законодавства України є Цивільний кодекс України, одночасно з поданням до Верховної Ради України проекту ЗУ «Про внесення змін до деяких законів України щодо удосконалення державного регулювання ринків фінансових послуг» не було подано проєкту закону про внесення змін до ч. 18 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України, застосуванню підлягають норми. викладені у ч. 18 Прикінцевих та перехідних положень Цивільного кодексу України, які мають перевагу над нормою п. 61 розділу IV «Прикінцеві та перехідні положення» ЗУ «Про споживче кредитування», а тому у стягненні з відповідача 1 404,00 грн неустойки суд відмовляє. Щодо розподілу судових витрат, суд зазначає таке. Згідно з ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог, а тому з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір у розмірі 2 131,45 грн.

Outcome: partial