Jurisdiction: civil
Date: 2025-11-09 00:00:00

26 лютого 2025 року до Піщанського районного суду Вінницької області з Могилів-Подільського міськрайонного суду Вінницької області надійшла позовна заява ТОВ «СВЕА ФІНАНС» до [PERSON] про стягнення заборгованості, в якій позивач просить суд стягнути з [PERSON] (РНОКПП: [NUMBER] , місце реєстрації [ADDRESS] , дата народження: [INFO] ) на користь ТОВ «СВЕА ФІНАНС» (код ЄДРПОУ 37616221, місцезнаходження: 03124, м. Київ, бульвар Вацлава Гавела, буд. 6 ) заборгованість за договором оренди з правом викупу №1144210804037 від 04.08.2021 року у розмірі 66\~555,00 грн. (шістдесят шість тисяч п`ятсот п`ятдесят п`ять гривень 00 копійок), а також судові витрати по справі, що складаються із судового збору в розмірі 2\~422,00 грн. Свої вимоги позивач мотивує тим, що 04 серпня 2021 між ТОВАРИСТВОМ З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ «БУДИНОК КОМФОРТУ» (далі - Орендодавець) та [PERSON] (надалі - Орендар, Відповідач) укладено договір оренди майна з правом викупу № 1144210804037 (далі - Договір оренди) у порядку, визначеному ЦК України та Законом України «Про електронну комерцію». За умовами\~Договору оренди\~Орендодавець надав\~Орендарю у\~строкове платне\~володіння та\~користування Об`єкт\~оренди (Тип\~товару : смартфон моделі Smart/tel Xiaomi Redmi Note 10 5G 4/128GB Chrome Silver) з подальшим переходом права власності на умовах, передбачених Правилами надання майна у оренду (далі - Правила), які є невід`ємною частиною Договору та на момент укладення договору були розміщені на веб-сайті Орендодавця у вільному доступі для необмеженого кола осіб. Орендар у свою чергу зобов`язався прийняти Об`єкт оренди у строкове володіння та користування, а згодом і у власність, на визначених умовах, а також сплачувати Орендодавцеві орендну плату. Орендодавець відповідно до умов Договору оренди передав Об`єкт оренди шляхом відправлення на адресу Орендаря оператором поштового зв`язку ТОВ «НОВА ПОШТА», що підтверджується транспортною накладною (експрес-накладною, копію надаємо у додатках до заяви) оператора поштового зв`язку. Таким чином, передавши Об`єкт оренди Орендареві, Орендодавець свої зобов`язання за Договором виконав у повному обсязі. Сторонами відповідно до умов Договору оренди, погоджено строк оренди майна на 18 місяці (-в) та щомісячним платежем у розмірі 1 479,00 гривень, а також вартість Об`єкту оренди: при викупі за 18 місяці (-в) складатиме 26 622,00 гривень (Пункт 2 Договору оренди майна з правом викупу). Сплата Орендної плати у розмірі 1 479,00 грн. (в тому числі ПДВ 246,50 грн.) здійснюється Орендарем до 04-го числа (включно) кожного наступного календарного місяця, що слідує за місяцем укладення Договору протягом усього строку оренди, який становить 18 місяців, де днем внесення останнього платежу є 04.02.2023. Орендар в свою чергу виконував свої зобов`язання за договором неналежним чином, у зв`язку із чим, починаючи із 04.09.2021 за договором виникла прострочена заборгованість за орендними платежами. Також відповідно до пункту 4 Договору оренди та пункту 8.4 Правил до договору оренди за прострочення Орендних платежів, Орендодавець має право нараховувати Орендарю пеню в розмірі до 3% (трьох відсотків) від суми простроченого платежу за кожний день такого прострочення, починаючи з першого дня прострочення, але не більше 50% від загальної суми прострочених Орендних платежів за цим Договором оренди. Орендодавець відповідним правом скористався і нараховував пеню. Станом на дату складення відповідної позовної заяви унаслідок порушення Орендарем умов викупу Об`єкту оренди до Орендаря не перейшло власності на Об`єкт оренди. 03.07.2023 року між ТОВАРИСТВОМ З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ «БУДИНОК КОМФОРТУ», та ТОВАРИСТВОМ З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ «РОСВЕН ІНВЕСТ УКРАЇНА» (після перейменування ТОВ «СВЕА ФІНАНС», (надалі - Позивач, Фактор)) було укладено ДОГОВІР ФАКТОРИНГУ № 01.02-28/23, відповідно до умов якого ТОВ «Будинок Комфорту» (далі - Клієнт) передає (відступає) Фактору, а Фактор набуває Права вимоги Клієнта за Договорами та сплачує Клієнту за відступлення права вимоги, грошові кошти у сумі, що дорівнює ціні Договору у порядку та строки встановлені цим Договором. Копію відповідного договору додаємо. Відповідно до Додатку 1 (Реєстру боржників) до ДОГОВОРУ ФАКТОРИНГУ № 01.02-28/23 від 03.07.2023 року: 1) \~ \~ \~ \~загальна заборгованість [PERSON] за договором оренди з правом викупу №1144210804037 (станом на дату відступлення права вимоги) складала: 39933,00 грн. Відповідно до п.2.2 Договору факторингу передбачено, що загальний розмір Заборгованостей складається з: заборгованості зі сплати сум орендної плати за Договорами оренди, сум неустойки, обов`язок сплати яких виникає у зв`язку з невиконанням умов Договорів оренди та сум вартості викупу орендованого майна, що Фактор матиме право самостійно нарахувати Боржникам за Договорами оренди у зв`язку із розірванням Договорів оренди внаслідок прострочення сплати Боржниками орендної плати за Договорами оренди. Заборгованості, що зазначені у цьому пункті Договору, передаються Фактору з правом подальшого самостійного нарахування (отримання) Фактором майбутніх орендних платежів, штрафних санкцій, вартості викупу орендованого майна, комісій та інших платежів, що передбачені Договорами оренди. Відповідно до п.8.5 «Правил надання майна в оренду» (що згідно умов Договору є його невід`ємною частиною), у разі не здійснення оплати Орендарем орендної плати протягом 60 (шістдесяти) календарних днів з моменту останнього платежу або укладання Договору оренди майна з правом викупу,Орендодавець в односторонньому порядку має право розірвати Договір оренди майна з правом викупу, повідомивши орендаря за 15 (п`ятнадцять) днів до фактичної дати такого розірвання. Відповідно до п. 6.4.6 «Правил Надання майна в оренду`у разі припинення Договору оренди майна з правом викупу, в тому числі і в разі одностороннього його розірвання за ініціативи Орендодавця Орендодавець має право вимагати від Орендаря сплати вартості Об`єкту оренди за вирахуванням суми вже внесених на момент припиненняДоговору оренди майна з правом викупу Орендних платежів. Позивач таким правом скористався і як правонаступник Орендодавця 05.07.2024 направивВідповідачу Сповіщення Про розірвання договору оренди майна з правом викупу із вимогою сплатити заборгованість за договором. Станом на дату складання даної позовної заяви Орендар дане сповіщення проігнорував. Орендар на користь Позивача жодних платежів станом на дату подання позовної заяви не здійснював, тому станом на дату складання позовної заяви заборгованість, яка не оспорюється Орендарем, за Договором №1144210804037 від 04.08.2021 року становить: заборгованість за простроченими орендними платежами 26 622,00 грн., заборгованість за пенею за договором 13 311,00 грн., заборгованість за вартістю орендного майна, донарахована Позивачем 26 622,00 грн., загальна заборгованість 66 555,00 грн. Відповідно до вимог ч. 6 ст. 187 ЦПК України, враховуючи, що відповідачем у позовній заяві вказана фізична особа, яка не є суб`єктом підприємницької діяльності, судом 26 лютого 2025 було направлено запит до Піщанської селищної ради Вінницької області щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) відповідача [PERSON] 05 березня 2025 року на адресу суду від Піщанської селищної ради Вінницької області надійшла відповідь відповідно до якої [PERSON] , зареєстрований в [ADDRESS] . В частині 1 ст. 187 ЦПК України передбачено, що за відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження суд відкриває провадження у справі протягом п`яти днів з дня надходження позовної заяви або заяви про усунення недоліків, поданої в порядку, передбаченому ст. 185 цього Кодексу. Якщо відповідачем вказана фізична особа, яка не має статусу підприємця, суд відкриває провадження не пізніше наступного дня з дня отримання судом у порядку, передбаченому частиною восьмою цієї статті, інформації про зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання (перебування) фізичної особи - відповідача. Беручи до уваги, що спір підвідомчий суду, дана справа підсудна Піщанському районному суду Вінницької області, позовна заява та додані до неї документи оформлені з дотриманням вимог ст. 175, ст. 177 ЦПК України, не вбачаю підстав, які б перешкоджали прийняттю позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі. Ухвалою суду від 06 березня 2025 постановлено прийняти до розгляду позовну заяву та відкрити провадження в цивільній справі за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «СВЕА ФІНАНС» до [PERSON] про стягнення заборгованості.Розгляд справи проводити у порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін про дату, час та місце проведення судового засідання.Призначити по цивільній справі судове засідання на 10 годину 00 хвилин 02 квітня 2025 року, яке провести у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань № 1 Піщанського районного суду Вінницької області, за адресою вул. Вишнева, 5 смт. Піщанка Вінницької області, про що повідомити учасників справи. Розгляд справи було неодноразово відкладено, востаннє на 10 листопада 2025 року із-за неявки відповідача, якому надсилались рекомендованими поштовими відравленнями повістки про виклик в судові засідання за встановленою судом адресою реєстрації проживання, які повернулись до суду з відмітками працівника поштового зв`язку про відсутність адресата за вказаною адресою, заяв, клопотань, відзиву відповідач суду не надав. Представник позивача в судове засідання 10 листопада 2025 року не з`явився, проте в позовній заяві наявне його клопотання, відповідно до якого він просить суд розглянути справу без участі позивача, позовні вимоги підтримує та не заперечує проти ухвалення в справі заочного рішення. Відповідач [PERSON] в жодне в судове засідання, в тому числі 10 листопада 2025 року, не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, оскільки викликався до суду судовими повістками з рекомендованими поштовими повідомленнями за встановленою судом адресою реєстрації проживання. Відзиву на позовну заяву та будь-яких заяв та клопотань від відповідача на адресу суду не надходило. Враховуючи, що в судове засідання не з`явились всі учасники справи, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Відповідно до ч.4 ст.223 ЦПК України, у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення). Ухвалою суду\~від 10\~листопада 2025\~року постановлено\~провести заочний\~розгляд цивільної\~справи за\~позовом товариства з обмеженою відповідальністю «СВЕА ФІНАНС» до [PERSON] про стягнення заборгованості. Суд, дослідивши матеріали даної цивільної справи, вивчивши правові норми, що регулюють дані правовідносини, приходить до переконання, що позовні вимоги слід задовольнити з наступних підстав. Згідно ч. 1, 3 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Відповідно до норм статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Згідно з нормами параграфу 1 Глави 5 «Докази та доказування» ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Докази мають відповідати вимогам належності, допустимості, достовірності, достатності. Статтею 76 ЦПК України передбачено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. На підставі\~наданих суду\~доказів було\~встановлено,\~що 04.08.\~2021\~року між Товариством з обмеженою відповідальністю «Будинок Комфорту» та [PERSON] укладено договір оренди майна з правом викупу №1144210804037, за умовами якого орендодавець зобов`язався передати у строкове платне володіння та користування майно, з наступним переходом права власності на умовах, передбачених Правилами надання майна у оренду, які є невід`ємною частиною цього договору, а орендар зобов`язується прийняти об`єкт оренди у строкове володіння та користування, а згодом і у власність, на визначених умовах, а також сплачувати орендодавцеві орендну плату. (а.с. 9). Пунктом 2 договору визначено, що об`єктом оренди є смартфон моделі Smart/tel Xiaomi Redmi Note 10 5G 4/128GB Chrome Silver) з подальшим переходом права власності на умовах, передбачених Правилами надання майна у оренду (далі - Правила), які є невід`ємною частиною Договору та на момент укладення договору були розміщені на веб-сайті Орендодавця у вільному доступі для необмеженого кола осіб. Згідно з пунктом 3 договору передача об`єкта оренди орендодавцем та приймання його орендарем у користування здійснюється протягом 5 (п`яти) робочих днів з дати укладення договору за товарно-транспортною накладною, в тому числі за електронною або паперовою товарно-транспортною накладною оператора поштового зв`язку "Нова пошта", або іншим документом перевізника, що підтверджує факт передачі орендодавцем та отримання об`єкту оренди орендарем у користування. Передача об`єкта оренди може здійснюватися у магазинах орендодавця, через кур`єрів орендодавця, а також з використанням логістичних операторів, в тому числі через оператора поштового зв`язку «Нова Пошта». Сторонами відповідно до умов Договору оренди, погоджено строк оренди майна на 18 місяці (-в) та щомісячним платежем у розмірі 1 479,00 гривень, а також вартість Об`єкту оренди: при викупі за 18 місяці (-в) складатиме 26 622,00 гривень (Пункт 2 Договору оренди майна з правом викупу). Сплата Орендної плати у розмірі 1 479,00 грн. (в тому числі ПДВ 246,50 грн.) здійснюється Орендарем до 04-го числа (включно) кожного наступного календарного місяця, що слідує за місяцем укладення Договору протягомусього строку оренди, який становить 18 місяця, де днем внесення останнього платежу є 04.02.2023 р. Орендар в свою чергу виконував свої зобов`язання за договором неналежним чином, у зв`язку із чим починаючи із 04.09.2021 за договором виникла прострочена заборгованість за орендними платежами. Також відповідно до пункту 4 Договору оренди та пункту 8.4 Правил до договору оренди за прострочення Орендних платежів, Орендодавець має право нараховувати Орендарю пеню в розмірі до 3% (трьох відсотків) від суми простроченого платежу за кожний день такого прострочення, починаючи з першого дня прострочення, але не більше 50% від загальної суми прострочених орендних платежів за цим Договором оренди. Орендодавець відповідним правом скористався і нараховував пеню. Станом на дату складення відповідної позовної заяви унаслідок порушення Орендарем умов викупу Об`єкту оренди до Орендаря не перейшло власності на Об`єкт оренди. 03.07.2023 року між ТОВАРИСТВОМ З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ «БУДИНОК КОМФОРТУ», та ТОВАРИСТВОМ З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ «РОСВЕН ІНВЕСТ УКРАЇНА» (після перейменування ТОВ «СВЕА ФІНАНС», (надалі - Позивач, Фактор)) було укладено ДОГОВІР ФАКТОРИНГУ № 01.02-28/23, відповідно до умов якого ТОВ «Будинок Комфорту» (далі - Клієнт) передає (відступає) Фактору, а Фактор набуває Права вимоги Клієнта за Договорами та сплачує Клієнту за відступлення права вимоги, грошові кошти у сумі, що дорівнює ціні Договору у порядку та строки встановлені цим Договором ( а.с.30-35). Згідно з підпунктом 3.1.3 Договору факторингу сторони погодили, що право вимоги переходить до Фактора (Позивача) з моменту підписання Договору факторингу після чого Фактор (Позивач) стає кредитором по відношенню до боржників стосовно їх заборгованостей за договорами оренди. Разом з правами вимоги Фактору (Позивачу) переходять всі інші пов`язані з ними права в обсязі і на умовах, що існували у Клієнта (Орендодавця) на момент переходу цих прав та передбачених Договором оренди. Відповідно до п.1.1. Договору Факторингу погоджений перелік Боржників, їх Договорів оренди, Права вимог за якими відступаються за цим Договором Факторингу, особистих даних і розмірів грошових зобов`язань кожного з них із зазначенням суми заборгованості, а також інших даних у разі їх наявності у Клієнта, за формою, наведеною в Додатку 1 до цього Договору (Реєстр Боржників а.с.39). \~ \~ Відповідно до Додатку 1 на а.с.36 (Реєстру боржників) до ДОГОВОРУ ФАКТОРИНГУ № 01.02-28/23 від 03.07.2023 року, загальна заборгованість [PERSON] за договором оренди з правом викупу №1144210804037 (станом на дату відступлення права вимоги) складала: 39 933,00 грн (Тридцять дев`ять тисяч дев`ятсот тридцять три гривні 00 копійок). Додаток 1 (Реєстр боржників) до ДОГОВОРУ ФАКТОРИНГУ № 01.02-28/23 від 03.07.2023 року є об`ємним документом на 483 (чотириста вісімдесят три) сторінки і містить інформацію щодо 18 298 (вісімнадцяти тисяч двохсот дев`яносто восьми) Боржників за договорами оренди, права вимоги за заборгованістю яких були відступлені ТОВ «РОСВЕН ІНВЕСТ УКРАЇНА» (після перейменування ТОВ «СВЕА ФІНАНС») за цим Договором Факторингу. Таким чином на підтвердження вищенаведеної інформації позивач додав до заяви копії першої і останньої сторінки відповідного Реєстру Боржників і сформований Витяг з відповідного реєстру боржників, який стосується саме заборгованості [PERSON] за договором оренди майна з правом викупу № 1144210804037 ( а.с.41). Відповідно до абзацу 1 частини 1 статті 1077 ЦК України за договором факторингу (фінансування під відступлення права грошової вимоги) одна сторона (фактор) передає або зобов`язується передати грошові кошти в розпорядження другої сторони (клієнта) заплату (у будь-який передбачений договором спосіб), а клієнт відступає або зобов`язується відступити факторові своє право грошової вимоги до третьої особи (боржника). Кредитор у зобов`язанні замінюється іншою особою внаслідок передання ним своїх прав іншій особі за правочином - відступлення права вимоги (пункт 1 частина 1 статті 512 ЦК України). Таким чином, в силу положень статей 512 та 1077 ЦК України, а також Договору факторингу Позивач набув прав (статусу) кредитора та всіх прав вимог за Договором оренди по відношенню до Відповідача. Відповідно до п.2.2 Договору факторингу передбачено, що загальний розмір Заборгованостей складається з: заборгованості зі сплати сум орендної плати за Договорами оренди, сум неустойки, обов`язок сплати яких виникає у зв`язку з невиконанням умов Договорів оренди та сум вартості викупу орендованого майна, що Фактор матиме право самостійно нарахувати Боржникам за Договорами оренди у зв`язку із розірванням Договорів оренди внаслідок прострочення сплати Боржниками орендної плати за Договорами оренди. Заборгованості, що зазначені у цьому пункті Договору, передаються Фактору з правом подальшого самостійного нарахування (отримання) Фактором майбутніх орендних платежів, штрафних санкцій, вартості викупу орендованого майна, комісій та інших платежів, що передбачені Договорами оренди. Відповідно до п.8.5 «Правил надання майна в оренду» (що згідно умов Договору є його невід`ємною частиною), у разі не здійснення оплати Орендарем орендної плати протягом 60 (шістдесяти) календарних днів з моменту останнього платежу або укладання Договору оренди майна з правом викупу,Орендодавець в односторонньому порядку має право розірвати Договір оренди майна з правом викупу, повідомивши орендаря за 15 (п`ятнадцять) днів до фактичної дати такого розірвання. Відповідно до п. 6.4.6 «Правил Надання майна в оренду`у разі припинення Договору оренди майна з правом викупу, в тому числі і в разі одностороннього його розірвання за ініціативи Орендодавця Орендодавець має право вимагати від Орендаря сплати вартості Об`єкту оренди за вирахуванням суми вже внесених на момент припиненняДоговору оренди майна з правом викупу Орендних платежів. Позивач таким правом скористався і як правонаступник Орендодавця 05.07.2024 направив Відповідачу Сповіщення Про розірвання договору оренди майна з правом викупу із вимогою сплатити заборгованість за договором ( а.с. 28) Станом на дату складання даної позовної заяви Орендар дане сповіщення проігнорував. Орендар на користь Позивача жодних платежів станом на дату подання позовної заяви не здійснював, тому станом на дату складання позовної заяви заборгованість, яка не оспорюється Орендарем, за Договором №1144210804037 від 04.08.2021року становить:заборгованість за простроченими орендними платежами 26 622,00 грн., заборгованість за пенею за договором 13 311,00 грн., заборгованість за вартістю орендного майна, донарахована Позивачем 26 622,00 грн., загальна заборгованість 66 555,00 грн. На підтвердження вищенаведеного Позивач додає до заяви Розрахунок заборгованості за договором №1144210804037, в якому відображено інформацію щодо всіх нарахувань, періодів та підстави таких нарахувань а також інформацію щодо внесених на користь ТОВ «БУДИНОК КОМФОРТУ» та ТОВ «СВЕА ФІНАНС» платежів, деталізовано принципи складення такого розрахунку ( а.с. 23-27). \~ \~ \~ \~ У статті 3 Закону України «Про електрону комерцію» зазначено, що електронний договір - це домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних праві обов`язків та оформлена в електронній формі. Електронний договір укладається і виконується в порядку, передбаченому Цивільним та Господарським кодексами України, а також іншими актами законодавства. Електронний договір, укладений шляхом обміну електронними повідомленнями, підписаний у порядку, визначеному статтею 12 цього Закону, вважається таким, що за правовими наслідками прирівнюється до договору, укладеного у письмовій формі. Електронний договір вважається укладеним з моменту одержання особою, яка направила пропозицію укласти такий договір, відповіді про прийняття цієї пропозиції в порядку, визначеному частиною шостою цієї статті. Відповідь особи, якій адресована пропозиція укласти електронний договір, про її прийняття (акцепт) може бути надана шляхом: надсилання електронного повідомлення особі, яка зробила пропозицію укласти електронний договір, підписаного в порядку, передбаченому статтею 12 цього Закону; заповнення формуляра заяви (форми) про прийняття такої пропозиції в електронній формі, що підписується в порядку, передбаченому статтею 12 цього Закону; вчинення дій, що вважаються прийняттям пропозиції укласти електронний договір, якщо зміст таких дій чітко роз`яснено в інформаційній системі, в якій розміщено таку пропозицію, і ці роз`яснення логічно пов`язані з нею (стаття 11 Закону України «Про електронну комерцію»). Важливо, щоб електронний договір містив усі істотні умови для відповідного виду договору, необхідно розуміти, в якому конкретному випадку потрібно створювати електронний договір у вигляді окремого електронного документа, а коли досить висловити свою волю за допомогою засобів електронної комунікації. Метою підписання договору є необхідність ідентифікації підписанта, підтвердження згоди підписанта з умовами договору, а також підтвердження цілісності даних в електронній формі. Якщо є електронна форма договору, то і підписувати його потрібно електронним підписом. Відповідно до частини першої статті 12 Закону України «Про електронну комерцію» моментом підписання електронної правової угоди є використання: електронного підпису або електронного цифрового підпису відповідно до Закону України «Про електронний цифровий підпис», за умови використання засобу електронного цифрового підпису всіма сторонами електронної правової угоди; електронного підпису одноразовим ідентифікатором, визначеним цим Законом; аналога власноручного підпису (факсимільного відтворення підпису за допомогою засобів механічного або іншого копіювання, іншого аналога власноручного підпису) за письмовою згодою сторін, у якій мають міститися зразки відповідних аналогів власноручних підписів. Електронний підпис одноразовим ідентифікатором - це дані в електронній формі у вигляді алфавітно-цифрової послідовності, що додаються до інших електронних даних особою, яка прийняла пропозицію (оферту) укласти електронний договір, і надсилаються іншій стороні цього договору. Це комбінація цифр і букв, або тільки цифр, або тільки літер, яку отримує заявник за допомогою електронної пошти у вигляді пароля, іноді в парі «логін-пароль», або смс-коду, надісланого на телефон, або іншим способом. При оформленні замовлення, зробленого під логіном і паролем, формується електронний документ, в якому за допомогою інформаційної системи (веб-сайту інтернет- магазину) вказується особа, яка створила замовлення. Правильно застосувавши норми матеріального права, слід дійти обґрунтованого висновку про те, що договір оренди майна з правом викупу підписаний Орендарем за допомогою одноразового пароля-ідентифікатора, тобто належними та допустимими доказами підтверджено укладання між сторонами спірного правочину. Без отримання листа на адресу електронної пошти та/або СМС повідомлення, без здійснення входу на сайт товариства за допомогою логіна особистого кабінету і пароля особистого кабінету договір між Заявником/Кредитором та Боржником/Позичальником не був би укладений. Отже сторони досягли згоди щодо усіх істотних умов правочину. Аналогічної позиції притримується Верховний Суд по справі № 524/5556/19, що відображено в постанові від 12.01.2021 року (провадження № 61-16243 св 20). Подібна правова позиція міститься і у постанові Верховного Суду у справі №127/33824/19 від 07.10.2020 р. \~ \~ \~ Виходячи\~з вищевикладеного,\~можна прийти\~до висновку,\~що Орендарем\~було порушено\~умови Договору\~оренди майна\~з правом\~викупу та\~станом на\~дату складання\~позовної заяви\~несплачена заборгованість\~складає:\~66\~555,00\~грн.\~(Шістдесят\~шість тисяч п`ятсот п`ятдесят п`ять гривень 00 копійок), на підтвердження чого Позивач додає до заяви розрахунок заборгованості за договором. Таким чином, між сторонами виник спір з приводу стягнення суми орендних платежів та пені за невчасне виконання відповідачем обов`язків за договорами оренди з правом викупу. Під час вирішення спірних правовідносин суд виходить з того, що їх правове регулювання здійснюється нормами\~Цивільного кодексу України № 435-ІV від 16.01.2003 року\~(із змінами та доповненнями). З огляду на положення частини 1\~статті 202 Цивільного кодексу України\~укладена між сторонами угода визнається правочином, тобто дією особи, спрямованою на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Положеннями ч. ч. 2 та 4\~статті 202 Цивільного кодексу України\~передбачено, що двосторонні правочини є договорами, в яких погоджена дія двох або більше сторін. Відповідно до частин 1, 2 статті 207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах (у тому числі електронних), у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. За змістом статей 626, 628 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Відповідно до статті 638 ЦК України договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Договір укладається шляхом пропозиції однієї сторони укласти договір (оферти) і прийняття пропозиції (акцепту) другою стороною. Загальні правила щодо форми договору визначено статтею 639 ЦК України, згідно з якою: договір може бути укладений у будь-якій формі, якщо вимоги щодо форми договору не встановлено законом; якщо сторони домовилися укласти договір у певній формі, він вважається укладеним з моменту надання йому цієї форми, навіть якщо законом ця форма для такого виду договорів не вимагалася; якщо сторони домовилися укласти договір за допомогою інформаційно-телекомунікаційних систем, він вважається укладеним у письмовій формі; якщо сторони домовились укласти у письмовій формі договір, щодо якого законом не встановлено письмової форми, такий договір є укладеним з моменту його підписання сторонами. Згідно із частиною першою статті 633 ЦК України публічним є договір, в якому одна сторона підприємець взяла на себе обов`язок здійснювати продаж товарів, виконання робіт або надання послуг кожному, хто до неї звернеться ( роздрібна торгівля, перевезення транспортом загального користування, послуги зв`язку, медичне, готельне, банківське обслуговування тощо ). Умови публічного договору встановлюються однаковими для всіх споживачів, крім тих, кому за законом надані відповідні пільги. Положеннями статті 634 ЦК України встановлено, що договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Законом України «Про електронну комерцію» встановлено порядок укладення договорів в мережі, спрощено процедуру підписання договору та надання згоди на обробку персональних іших. В пункті 5 частини першої статті 3 Закону України «Про електронну комерцію» визначено, по електронний договір - це домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав і обов`язків та оформлена в електронній формі. Електронний договір укладається і виконується в порядку, передбаченому Цивільним та Господарським кодексами України, а також іншими актами законодавства (частина сьома стаття 11 Закону України «Про електронну комерцію»). Електронний договір, укладений шляхом обміну електронними повідомленнями, підписаний у порядку, визначеному статтею 12 цього Закону, вважається таким, що за правовими наслідками прирівнюється до договору, укладеного у письмовій формі. Кожний примірник електронного документа з накладеним на нього підписом, визначеним статтею 12 цього Закону, є оригіналом такого документа (частина дванадцята статті 11 Закону України «Про електронну комерцію»). Відповідно до статті 12 Закону України «Про електронну комерцію» якщо відповідно до акта цивільного законодавства або за домовленістю сторін електронний правочин має бути підписаний сторонами, моментом його підписання є використання: електронного підпису або електронного цифрового підпису відповідно до Закону України «Про електронний цифровий підпис», за умови використання засобу електронного цифрового підпису усіма сторонами електронного правочину; електронного підпису одноразовим ідентифікатором, визначеним цим Законом; аналога власноручного підпису (факсимільного відтворення підпису за допомогою засобів механічного або іншого копіювання, іншого аналога власноручного підпису) за письмовою згодою сторін, у якій мають міститися зразки відповідних аналогів власноручних підписів. Електронний підпис призначений для ідентифікації особи, яка підписує електронний документ. Положення статті 11 Закону України «Про електронну комерцію» передбачають використання як електронного підпису або електронного цифрового підпису відповідно до Закону України «Про електронний цифровий підпис», так і електронного підпису одноразовим ідентифікатором, визначеним цим Законом. Електронний підпис одноразовим ідентифікатором - це дані в електронній формі у вигляді алфавітно-цифрової послідовності, що додаються до інших електронних даних особою, яка прийняла пропозицію (оферту) укласти електронний договір, та надсилаються іншій стороні цього договору (пункт 6 частина перша стаття 3 Закону України «Про електронну комерцію»). Відповідно до частини другої статті 639 Цивільного кодексу України, якщо сторони домовилися укласти договір за допомогою інформаційно-телекомунікаційних систем, він вважається укладеним у письмовій формі. Частинами першою, третьою статті 509 ЦК України визначено, що зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (у тому числі сплатити гроші), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання має ґрунтуватися на засадах добросовісності, розумності га справедливості. Згідно із статтею 629 ЦК України договір є обов`язковим для виконання сторонами. При цьому, під час вирішення спірних правовідносин суд виходить з того, що\~статтею 204 ЦК України \~регламентована презумпція правомірності правочину. Так, відповідно до наведеної норми права правочин є правомірним, якщо його недійсність прямо не встановлена законом або якщо він не визнаний судом недійсним. Жодних судових рішень про визнання укладеного між сторонами правочину недійсним або встановлення його нікчемним суду не надано. Статтею 759 ЦК України передбачено, що за договором найму (оренди) наймодавець передає або зобов`язується передати наймачеві майно у користування за плату на певний строк. Згідно зі ст. 760 ЦК України предметом договору найму може бути річ, яка визначена індивідуальними ознаками і яка зберігає свій первісний вигляд при неодноразовому використанні (неспоживна річ). У відповідності до ст. 762 ЦК України за користування майном з наймача справляється плата, розмір якої встановлюється договором найму. Якщо розмір плати не встановлений договором, він визначається з урахуванням споживчої якості речі та інших обставин, які мають істотне значення. Відповідно до частини першої статті 763 ЦК України договір найму укладається на строк, встановлений договором. Якщо наймач продовжує користуватися майном після закінчення строку договору найму, то, за відсутності заперечень наймодавця протягом одного місяця, договір вважається поновленим на строк, який був раніше встановлений договором, що узгоджується з нормою статті 764 ЦК України. Відповідно до ст. 610 ЦК України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Відповідно до ч. 2 ст. 625 ЦК України боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого - індексу інфляції за весь час прострочення, а також 3% річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. Відповідач [PERSON] не виконував належним чином свої зобов`язання за договорами оренди майна з правом викупу, тому у нього виникла заборгованість у загальному розмірі 66555,00 грн. Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 512 ЦК України, кредитор у зобов`язанні може бути замінений іншою особою внаслідок, зокрема, передання ним своїх прав іншій особі за правочином (відступлення права вимоги). За правилами статті 514 ЦК України, до нового кредитора переходять права первісного кредитора у зобов`язанні в обсязі і на умовах, що існували на момент переходу цих прав, якщо інше не встановлено договором або законом. Відповідно до статті 1077 ЦК України за договором факторингу (фінансування під відступлення права грошової вимоги) одна сторона (фактор) передає або зобов`язується передати грошові кошти в розпорядження другої сторони (клієнта) за плату (у будь-який передбачений договором спосіб), а клієнт відступає або зобов`язується відступити факторові своє право грошової вимоги до третьої особи (боржника). Відповідно до ст. 1078 ЦК України предметом договору факторингу може бути право грошової вимоги, строк платежу за якою настав (наявна вимога), а також право вимоги, яке виникне в майбутньому (майбутня вимога). Оскільки відповідач в судове засідання не з`явився та належними доказами не спростував доводи позивача, суд вважає, що позовні вимоги про стягнення заборгованості за договорами оренди з правом викупу, знайшли своє підтвердження під час розгляду справи, та враховуючи те, що умовами договорів встановлено обов`язок орендаря сплачувати орендну плату та сплатити пеню за прострочення орендних платежів, визначені договорами, а також те, що орендар не виконує взятті на себе зобов`язання щодо своєчасної сплати орендної плати, суд приходить до висновку, що у позивача виникло право вимоги повернення вказаної суми заборгованості. На підставі аналізу наведених норм законодавства та досліджених судом доказів, що містяться в матеріалах справи, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню з наведених у ньому підстав. При вирішенні питання про розподіл судових витрат між сторонами, суд враховує, що відповідно до ст.141 ЦПК України, з відповідача на користь позивача також слід стягнути сплачений ним судовий збір в розмірі 2422,40 гривень.

Outcome: approved