Jurisdiction: civil
Date: 2025-11-09 00:00:00

Короткий зміст позовних вимог та доводів позивачки. У серпні 2025 року [PERSON] звернулася до суду з позовом до [PERSON] про стягнення аліментів на утримання дитини. В обґрунтування\~заявлених вимог\~позивачка зазначила,\~що з\~11.03.2005\~вона з\~відповідачем \~ перебувала\~в зареєстрованому\~шлюбі.\~Від шлюбних\~відносин вони\~ мають\~спільну доньку\~ [PERSON] , [INFO] . З жовтня 2010 року шлюбні відносини фактично припинені і сторони не підтримують жодних стосунків. Рішенням Краснокутського районного суду Харківської області від 15.02.2012, шлюб між сторонами розірвано. Відповідач не цікавиться життям дитини, не сплачує аліменти. Донька проживає з позивачкою та знаходиться на повному утриманні матері. Оскільки позивачці невідоме місцезнаходження відповідача , вона змушена вирішувати питання в судовому порядку і тому просить суд стягнути з відповідача аліменти на її користь, на утримання дитини , у розмірі 1/4 частини всіх видів його заробітку (доходу), але не менше 50 % прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно, починаючи стягнення з дня звернення з позовом до суду і до досягнення дитиною повноліття, а також витрати на правничу допомогу в сумі 12\~000,00 грн. Заяви , клопотання , інші процесуальні дії . Ухвалою Краснокутського районного суду Харківської області від 03.09.2025 провадження по справі відкрито та призначено розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін . \~ \~ \~ \~10.11.2025 Краснокутським районним судом Харківської області постановлено ухвалу про заочний розгляд справи. Представник позивачки у відкрите судове засідання не з`явилася, подала заяву, в якій просить розглянути справу за її відсутності, позов задовольнити позов, проти заочного розгляду справи не заперечує. \~ \~ \~ \~Відповідач у судове засідання повторно не з`явився, про день та час слухання справи був повідомлений своєчасно і належним чином, в порядку ст. 128 ЦПК України, шляхом направлення судової повістки за місцем реєстрації відповідача та розміщення оголошення про виклик на офіційному вебпорталі судової влади України, відзив не подав . \~ \~ \~ \~Відповідно до п. 3 ч. 8 ст.128 ЦПК України\~днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси. \~ \~ \~ \~Пунктом 991 \~«Правил надання послуг поштового зв`язку», затверджених\~постановою КМ України від 5 березня 2009 р. № 270, встановлено, що рекомендовані листи з позначкою «Судова повістка», адресовані фізичним особам, під час доставки за зазначеною адресою вручаються особисто адресату, а у разі його відсутності - будь-кому з повнолітніх членів його сім`ї, який проживає разом з ним. У разі відсутності адресата (будь-кого із повнолітніх членів його сім`ї) за вказаною на рекомендованому листі адресою працівник поштового зв`язку інформує адресата за наявним номером телефону та/або вкладає до абонентської поштової скриньки повідомлення про надходження рекомендованого листа з позначкою «Судова повістка». Якщо протягом трьох робочих днів після інформування адресат не з`явився за одержанням рекомендованого листа з позначкою «Судова повістка», працівник поштового зв`язку робить позначку «адресат відсутній за вказаною адресою», яка засвідчується підписом з проставленням відбитку календарного штемпеля і не пізніше ніж протягом наступного робочого дня повертає його до суду. \~ \~ \~ \~Отже, відповідно до п. 3 ч.8 ст.128 ЦПК України, \~вважається, що судова повістка вручена [PERSON] 10.09.2025. \~ \~ \~ \~Зазначене узгоджується із правовою позицією Верховного Суду у постанові від 10.05.2023 по справі № 755/17944/18 (провадження № 61-185св23) та Великої Палати Верховного Суду, викладеною у постановах: від 09 серпня 2019 року у справі № 906/142/18 (провадження № 12-109гс19); від 12 грудня 2018 року у справі № 752/11896/17 (провадження № 14-507цс18). \~ \~ \~ \~Відповідно до ч. 3 ст.\~131\~ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин. \~ \~ \~ \~Згідно ч. 1 ст.\~44\~ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. \~ \~ \~ \~Частиною 3 ст.\~211\~ЦПК України передбачено, що учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Враховуючи, що в судове засідання не з`явились всі учасники справи, відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. У зв`язку з повторною неявкою в судове засідання належним чином повідомленого про дату, час та місце судового засідання відповідача, який не повідомив про причини неявки та не подав відзив на позов , відповідно до статті 280 ЦПК України, суд за згодою представника позивачки вважає за можливе проводити заочний розгляд справи та ухвалити заочне рішення. Фактичні обставини справи, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин, мотиви суду . Як було встановлено в судовому засіданні, сторони з 11.03.2005 перебували у зареєстрованому шлюбі , який заочним рішенням Краснокутського районного суду Харківської області від 15.02.2012 у справі № 2022/81/2012, розірваний .(а.с.15) [INFO] у сторін народилася донька [PERSON] . Батьками дитини записані [PERSON] та [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про народження серії [NUMBER] від 22.12.2010. (а.с.17) Відповідно до свідоцтва про шлюб серії [NUMBER] від 20.11.2020 виданого Зміївським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків), [PERSON] 20.11.2020 зареєструвала шлюб з [PERSON] та змінила дошлюбне прізвище « [PERSON] » на « [PERSON] ».( а.с.47) Донька [PERSON] зареєстрована та проживає разом з матір`ю [PERSON] по [ADDRESS] , про що свідчать витяги з реєстру територіальної громади від 11.08.2025 , 08.11.2025. (а.с.46) Як встановлено в судовому засіданні на даний час батько проживає окремо від дитини, матеріальної допомоги на утримання дитини не надає. \~ \~ \~ \~Статтею 51\~Конституції України та статтею 180\~Сімейного кодексу\~України (далі -СК України) передбачено, що батьки зобов`язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття. \~ \~ \~ \~Згідно ст.141 СК України\~мати, батько мають рівні права та обов`язки щодо дитини, незалежно від того, чи перебували вони у шлюбі між собою. Розірвання шлюбу між батьками, проживання їх окремо від дитини, не впливає на обсяг їхніх праві не звільняє від обов`язків щодо дитини. \~ \~ \~ \~Частиною 2 статті 150\~СК України визначено, що батьки зобов`язані піклуватись про здоров`я дитини, її фізичний, духовний та моральний розвиток. В силу ч.3 ст.181 СК України за рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька або у твердій грошовій сумі. В силу ч.2 ст.182 СК України мінімальний розмір на одну дитину не може бути меншим, ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку. Розмір аліментів має бути необхідним та достатнім для забезпечення гармонійного розвитку дитини. Відповідно до положень\~частини 1 статті 183 СК України, частка заробітку (доходу) матері, батька, яка буде стягуватися як аліменти на дитину, визначається судом. Згідно роз`яснень, які викладені у п. 17 Постанови Пленуму Верховного суду України № 3 від 15.06.2006 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» за відсутності домовленості між батьками про сплату аліментів на дитину той із них, з ким вона проживає, вправі звернутися до суду з відповідним позовом. Згідно з ч. 3\~ст. 181 СК\~аліменти на дитину присуджуються в частці від заробітку (доходу) її матері, батька (ст.183 цього Кодексу) або в твердій грошовій сумі (ст. 184 СК) і виплачуються щомісячно. Вирішуючи питання щодо розміру аліментів, суд повинен ураховувати: стан здоров`я, матеріальне становище дитини і платника аліментів; наявність в останнього інших неповнолітніх дітей, непрацездатних чоловіка, дружини, батьків, повнолітніх дочки, сина; інші обставини, що мають істотне значення. Відповідно до\~ст. 8 Закону України «Про охорону дитинства»\~та ч. 1, 2 ст. 27 Конвенції ООН про права дитини від 20 листопада 1989 року, яка ратифікована\~Постановою Верховної Ради України від 27 лютого 1991 року № 789-XII\~та набула чинності для України 27 вересня 1991 року, держава визнає право кожної дитини на рівень життя, необхідний для фізичного, розумового, духовного, морального і соціального розвитку дитини. Батьки або інші особи, які виховують дитину, несуть основну відповідальність за забезпечення в межах своїх здібностей і фінансових можливостей умов життя, необхідних для розвитку дитини. Це положення відбите в українському законодавстві. \~ \~ \~ \~Обов`язок батьків щодо утримання своїх дітей є одним з головних конституційних обов`язків і традиційно закріплюється в сімейному законодавстві, покладається законом рівною мірою на обох батьків і такий обов`язок є безумовним. Закон не передбачає будь-яких спеціальних умов для виникнення обов`язку батьків з утримання своїх дітей. \~ \~ \~ \~Зокрема, при вирішенні такого спору визначальним є обов`язок батьків утримувати своїх дітей незалежно від того, чи є батьки працездатними й чи є в них кошти, достатні для надання утримання. Тобто такий обов`язок превалює над можливістю платника таке утримання надавати. При цьому, в обов`язковому порядку судом враховуються всі обставини, які впливають на розмір аліментів. Частиною першою статті 3 Конвенції про права дитини визначено, що в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється, як найкращому забезпеченню інтересів дитини. Відповідно до \~статті 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього\~Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. \~ \~ \~ \~Як свідчить ст.12 ЦПК України учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. \~ \~ \~ \~Згідно з ч.1 ст.76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. \~ \~ \~ \~Відповідно до положень ч.1, 2 ст.77 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. \~ \~ \~ \~Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. \~ \~ \~ \~Згідно з ч. 1, 5, 6 ст. 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказування не може грунтуватися на припущеннях. З огляду на те, що відповідач [PERSON] працездатний, стягнень за іншими виконавчими листами не має, суд вважає за необхідне задовольнити позов, оскільки він підтверджений належними, достатніми та допустимими доказами та стягнути з відповідача на користь позивачки на утримання дитини аліменти у розмірі 1/4 частини всіх видів його (заробітку) доходу, але не менше 50 % прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, до досягнення дитиною повноліття. На думку суду, даний розмір аліментів буде розумним і справедливим, а також достатнім для забезпечення мінімальних потреб дитини та не буде ставити у скрутне становище платника аліментів. \~ \~ \~ \~Згідно\~ст.191 ч.1 СК України\~аліменти на утримання дитини необхідно стягувати з дня пред`явлення позову, а саме з 21.08.2025. Поряд з тим, згідно з положеннями п.1 ч.1 ст.430 Цивільного процесуального кодексу України, суд допускає негайне виконання рішення у межах суми платежу за один місяць. Щодо розподілу судових витрат. \~ \~ \~ \~Згідно з ч. 1 ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Згідно із частиною 1\~статті 141 ЦПК України\~судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Оскільки позивачка, на підставі п.3 ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір», звільнена від сплати судового збору при поданні позову про стягнення аліментів, з урахуванням вище викладеного, з відповідача підлягає стягненню судовий збір на користь держави у сумі 1211 грн 20 коп, оскільки позовні вимоги підлягають задоволенню. Окрім того , позивачка просить стягнути з відповідача витрати на професійну правничу допомогу у сумі 12\~000,00 грн, які підлягають стягненню з відповідача з наступних підстав. \~ \~ \~ \~Відповідно до ч. 1, 2 ст. 15 ЦПК України учасники справи мають право користуватися правничою допомогою. Представництво у суді як вид правничої допомоги здійснюється виключно адвокатом (професійна правнича допомога), крім випадків, встановлених законом. \~ \~ \~ \~Згідно з частинами першою, третьою статті 133\~ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. \~ \~ \~ \~До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать, зокрема, витрати на професійну правничу допомогу. \~ \~ \~ \~Процесуальний закон визначає критерії визначення та розподілу судових витрат: 1) їх дійсність; 2) необхідність; 3) розумність їх розміру з урахуванням складності справи та фінансового стану учасників справи. Такий висновок міститься у додатковій постанові Великої Палати Верховного Суду від 19 лютого 2020 року у справі № 755/9215/15-ц. \~ \~ \~ \~При визначенні суми відшкодування витрат на професійну правничу допомогу суд має виходити з критерію реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерію розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи та фінансового стану обох сторін. \~ \~ \~ \~Ті самі критерії застосовує Європейський суд з прав людини, присуджуючи судові витрати на підставі статті 41 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Зокрема, у рішеннях від 23 січня 2014 року у справі «East/West Alliance Limited» проти України», від 26 лютого 2015 року у справі «Баришевський проти України» зазначено, що заявник має право на компенсацію судових та інших витрат, лише якщо буде доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їхній розмір - обґрунтованим. \~ \~ \~ \~ Згідно з частиною другою статті 137\~ЦПК України за результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат. \~ \~ \~ \~ Відповідно до частин третьої, четвертої статті 137\~ЦПК України для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. \~ \~ \~ \~Згідно з частиною шостою статті 137\~ЦПК України обов`язок доведення не співмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами. \~ \~ \~ \~Відповідно до частини четвертої статті 263\~ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. \~ \~ \~ \~У постанові Верховного Суду від 30 вересня 2020 року у справі № 379/1418/18 (провадження № 61-9124св20) вказано, що «склад та розмір витрат, пов`язаних з оплатою правової допомоги, входить до предмета доказування у справі. На підтвердження цих обставин суду повинні бути надані договір про надання правової допомоги (договір доручення, договір про надання юридичних послуг та інше). Отже, якщо стороною буде документально доведено, що нею понесено витрати на правову допомогу, а саме: надано договір на правову допомогу, акт приймання-передачі наданих послуг, платіжні документи про оплату таких послуг, розрахунок таких витрат, то у суду відсутні підстави для відмови у стягненні таких витрат стороні, на користь якої ухвалено судове рішення». \~ \~ \~ \~Варто також зауважити, що витрати на надану професійну правничу допомогу у разі підтвердження обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості підлягають розподілу за результатами розгляду справи незалежно від того, чи їх уже фактично сплачено стороною/третьою особою чи тільки має бути сплачено. Дана позиція є усталеною і підтверджується численними постановами Верховного суду, наприклад у справах № 923/560/17,№ 329/766/18,№ 178/1522/18. \~ \~ \~ \~ Судом встановлено, що 23.12.2024 між [PERSON] та Адвокатським об`єднанням « В.І.ПАРНЕРС » , в особі голови Сорокіної І. В., укладено договір про надання правничої допомоги №б/н , предметом якого є надання правничої інформації , консультацій з роз`яснення правових питань ; складання будь-яких документів правового характеру ; представництво інтересів перед іншими фізичними та юридичними особами . ( а.с.48) \~ \~ \~ \~Пунктом 5 Додатку №3 від 07.08.2025 до Договору про надання правничої допомоги №б/н від 23.12.2024 , передбачено , що вартість послуг , визначених у п.1.1 цього додатку , становить 12\~000,00 грн. ( а.с.8). \~ \~ \~ \~Відповідно до п.1 Додатку до Договору , виконавець на замовлення клієнта зобов`язується виконати наступні юридичні послуги : скласти, підписати та направити до суду позовну заяву про стягнення аліментів на дитину та здійснити повний супровід справи. ( п.1.1.Додатку №3) \~ \~ \~ \~Квитанціями до платіжної інструкції від 11.08.2025 та 12.08.2025, підтверджується про сплату [PERSON] за послуги за договором б/н від 23.12.2024 АО « В.І.ПАРНЕРС » у загальній сумі 12\~000,00 грн. ( а.с. 9,10) \~ \~ \~ \~Представником позивачки, адвокатом Сорокіною І. В., надано всі документи, які підтверджують надання правової допомоги, а саме: ордер на надання правничої допомоги від 13.08.2025, копію договору про надання правничої допомоги б/н від 23.12.2024, додаток № 3 від 07.08.2025 до договору про надання правничої допомоги; платіжні документи про оплату таких послуг ; розрахунок судових витрат до договору від 07.11.2025; акт виконаних послуг до договору від 07.11.2025 . Вирішуючи питання про розподіл витрат, пов`язаних з наданням правничої допомоги адвокатом, суд враховує, що розмір гонорару визначається за погодженням адвоката з клієнтом. Суд не має право втручатися у правовідносини адвоката та його клієнта. Матеріали справи не містять доказів того, що відповідач просить відмовити у задоволенні таких витрат та/або зменшити їх розмір. Клопотань чи заперечень від відповідача щодо витрат на правову допомогу у суді матеріали справи також не містять. \~ \~ \~ \~З урахуванням наведеного, суд вважає за доцільне стягнути з відповідача на користь позивачки, понесені останньою та доведені належним чином, витрати на правничу допомогу, що відповідає критерію реальності наданих адвокатських послуг, розумності їхнього розміру, конкретним обставинам справи, з урахуванням її складності, вчинених необхідних процесуальних дій сторони, часу витраченого адвокатом на надання правничої допомоги. На підставі викладеного та

Outcome: approved