Jurisdiction: civil
Date: 2025-11-06 00:00:00

Стислий виклад позиції позивача. 21.07.2025 ДПП звернулося до суду з позовною заявою до [PERSON] про стягнення матеріальних збитків, в якій просило стягнути з відповідача матеріальну шкоду в розмірі 7266,97 грн., та понесені судові витрати по сплаті судового збору в розмірі 3028 грн. В обґрунтування позову вказує, що 26.04.2025 приблизно о 21:45 год. в [ADDRESS] , [PERSON] в громадському місці, виражався нецензурною лайкою в бік поліцейських, чим своїми діями порушив громадський порядок та спокій громадян. [PERSON] розбив скло правої задньої двері службового транспортного засобу\~Тойота Prius днз [NUMBER] на синьому фоні. Таким чином службовий транспорт отримав механічні пошкодження, що спричинило матеріальні збитки позивачу, оскільки відповідно до реєстраційного документу вказаний ТЗ перебуває у власності ДПП. Згідно висновку експертного дослідження №ЕД-19/104-25/16696-АВ від 06.05.2025, вартість матеріального збитку завданого ДПП, пошкодженого відповідачем автомобіля складає 7266,97 грн., який і просить стягнути позивач на свою користь. Заяви, клопотання учасників справи. \~ \~ \~ \~ В судове засідання представник позивача в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду повідомлений належним чином. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, згідно повернутого поштового повідомлення, а.с. 40, 41-42, 57-58, 59-60, а також за допомогою оголошення про виклик відповідача, яке було опубліковано на сайті Тернівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області, а.с. 46, причини неявки суду не повідомив, клопотань про відкладення розгляду справи чи про розгляд справи у його відсутність до суду не надходили, відзив на позов до суду не надавав. Оскільки сторони по справі про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, суд приходить до висновку про можливість проводити розгляд справи за відсутності сторін та за наявними матеріалами. Процесуальні дії у справі. Ухвалою Тернівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 25.07.2025 позовну заяву прийнято до розгляду та призначено розгляд справи по суті на 10-00 год. 21.08.2025, за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін. Інші процесуальні дії (забезпечення доказів, вжиття заходів забезпечення позову, зупинення і поновлення провадження тощо) не застосовувались. Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин. Як вбачається з матеріалів справи, [PERSON] 21.05.2025 було притягнуто до адміністративної відповідальності за ст.\~173 КУпАП, та накладено адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 51 грн. та стягнуто 605,60 грн. судового збору, що підтверджується постановою Тернівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 21.05.2025 року по справі №215/3475/25, за якою 26.04.2025\~приблизно о\~21:45\~год.\~в м.\~Кривому Розі\~по вул.\~Героїв Маріуполя,\~10/76,\~ [PERSON] \~в громадському\~місці,\~виражався нецензурною\~лайкою в\~бік поліцейських,\~чим своїми\~діями порушив\~громадський порядок\~та спокій\~громадян.\~ [PERSON] \~розбив скло\~правої задньої\~двері службового\~транспортного засобу\~Тойота\~Prius\~днз [NUMBER] \~на синьому\~фоні (а.с. 19). Як вбачається з свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу серії [NUMBER] , ТЗ Тойота Prius р.н. [NUMBER] , 2013 року випуску, належить ДПП (а.с. 18). Згідно висновку експертного дослідження №ЕД-19/104-25/16696-АВ від 06.05.2025, вартість матеріального збитку завданого власнику легкового автомобіля марки Тойота Prius р.н. [NUMBER] , , 2013 року випуску внаслідок дорожньо-транспортної пригоди від 26.04.2025, станом на дату огляду КТЗ (05.05.2025) складала 2493,95 грн. (а.с. 7-18). Судом не було відхилено жодного доказу наданого позивачем. Мотивована оцінка кожного аргументу, наведеного учасниками справи, щодо наявності чи відсутності підстав для задоволення позову. Норми права, які застосував суд, та мотиви їх застосування. Положеннями ч.2 ст.247 ЦПК України передбачено, що у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Згідно ч. 8 ст. 178 ЦПК України, у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами. Дослідивши та оцінивши наявні в матеріалах справи докази, визнавши їх достатніми для вирішення справи, суд вважає, що позов слід задовольнити частково. Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави, що передбачено ч.1 ст. 2 ЦПК України. Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує право на справедливий судовий розгляд. Згідно абзацу 10 пункту 9 рішення Конституційного Суду України від 30 січня 2003 року № 3-рп/2003, правосуддя за своєю суттю визнається таким лише за умови, що воно відповідає вимогам справедливості і забезпечує ефективне поновлення в правах. За вимогами ст.ст. 263, 264 ЦПК України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Відповідно до ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. В силу ч.1 ст.81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ч.4 ст.81 ЦПК України доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Відповідно до ч. 6 ст.82 ЦПК України вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративні правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалено вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. Статтею 173 КУпАП передбачено відповідальність за вчинення дрібного хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян. Судом встановлено, 26.04.2025 приблизно о 21:45 год. в м. Кривому Розі по вул. Героїв Маріуполя, 10/76, [PERSON] в громадському місці, виражався нецензурною лайкою в бік поліцейських, чим своїми діями порушив громадський порядок та спокій громадян. [PERSON] розбив скло правої задньої двері службового транспортного засобу\~Тойота Prius днз [NUMBER] на синьому фоні, що підтверджується постановою Тернівського районного\~суду міста\~Кривого Рогу\~Дніпропетровської області від\~21.05.2025\~по справі\~№ 215/3475/25 (а.с. 19). Відшкодування шкоди, яка заподіяна адміністративним правопорушенням може здійснюватися в таких формах: 1) накладення обов`язку відшкодувати заподіяну шкоду (ч. 1 ст. 40 КУпАП); 2) повернення майна володільцеві (ст. 265 КУпАП); 3) добровільне відшкодування збитків або усунення заподіяної шкоди (п. 2 ч. 1ст. 34\~КУпАП); 4) у порядку цивільного судочинства (ч. 3\~ст. 40 КУпАП). За змістом\~ст.\~22 Цивільного кодексу України, \~особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Також згідно з нормами даної статті збитками є втрати, яких особа зазнала у зв`язку із знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права. Із\~ст. 1166 ЦК України, вбачається, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Згідно до ст. 1187\~ЦК України, джерелом підвищеної небезпеки є діяльність, пов`язана з використанням, зберіганням або утриманням транспортних засобів, механізмів та обладнання, використанням, зберіганням хімічних, радіоактивних, вибухо- і вогненебезпечних та інших речовин, утриманням диких звірів, службових собак та собак бійцівських порід тощо, що створює підвищену небезпеку для особи, яка цю діяльність здійснює, та інших осіб. Шкода, завдана джерелом підвищеної небезпеки, відшкодовується особою, яка на відповідній правовій підставі (право власності, інше речове право, договір підряду, оренди тощо) володіє транспортним засобом, механізмом, іншим об`єктом, використання, зберігання або утримання якого створює підвищену небезпеку. Відповідно до ст.1192 ЦК України,\~розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Відповідно до п. 2 Постанови Пленуму Верховного суду України «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» № 6 від 27.03.1992, розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її завдала, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Відповідно до пункту 9 постанови Пленуму Верховного Суду України № 6 від 27 березня 1992 р. «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», відшкодування шкоди шляхом покладення на відповідальну за неї особу обов`язку надати річ того ж роду і якості, налагодити пошкоджену річ, іншим шляхом відновити попереднє становище в натурі, застосовується, якщо за обставинами справи цей спосіб відшкодування шкоди можливий. Коли відшкодування шкоди в натурі неможливе, потерпілому відшкодовуються в повному обсязі збитки відповідно до реальної вартості на час розгляду справи втраченого майна, робіт, які необхідно провести, щоб полагодити пошкоджену річ, усунути інші негативні наслідки неправомірних дій заподіювача шкоди. Як при відшкодуванні в натурі, так і при відшкодуванні потерпілому заподіяних збитків грішми, на його вимогу відшкодовуються неодержані доходи у зв`язку з заподіянням шкоди майну. Застосування цивільно-правової відповідальності можливе лише при наявності передбачених законом умов. Їх сукупність утворює склад цивільного правопорушення, який є підставою цивільно-правової відповідальності. Склад цивільного правопорушення, визначений законом для настання відповідальності у формі відшкодування збитків, утворюють наступні елементи: суб`єкт, об`єкт, об`єктивна та суб`єктивна сторона. Суб`єктом є боржник; об`єктом - правовідносини по зобов`язаннях; об`єктивною стороною - наявність збитків у майновій сфері кредитора, протиправна поведінка у вигляді невиконання або неналежного виконання боржником свого зобов`язання, причинний зв`язок між протиправною поведінкою боржника і збитками; суб`єктивну сторону цивільного правопорушення складає вина, яка представляє собою психічне відношення особи до своєї протиправної поведінки і її наслідків. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає, тобто для застосування такої міри відповідальності, як відшкодування збитків, потрібна наявність повного складу цивільного правопорушення, як-то: протиправна поведінка, дія чи бездіяльність особи; шкідливий результат такої поведінки (збитки); причинний зв`язок між протиправною поведінкою та збитками; вина правопорушника. Протиправна поведінка особи може виявлятися у прийнятті нею неправомірного рішення або у неправомірній поведінці (діях або бездіяльності). Протиправною у цивільному праві вважається поведінка, яка порушує імперативні норми права або санкціоновані законом умови договору, внаслідок чого порушуються права іншої особи. Під шкодою розуміється матеріальна шкода, що виражається у зменшенні майна потерпілого в результаті порушення належного йому майнового права, та (або) применшенні немайнового блага (життя, здоров`я тощо). Причинний зв`язок між протиправною поведінкою особи та завданою шкодою є обов`язковою умовою відповідальності, яка передбачає, що шкода стала об`єктивним наслідком поведінки завдавача шкоди. З урахуванням викладеного, наявності причинно-наслідкового зв`язку між діями відповідача і завданою шкодою, суд приходить до висновку, що протиправними діями відповідача дійсно було завдано матеріальної шкоди майну, що належить позивачу. З приводу розміру завданої шкоди, слід зазначити наступне. З доданого до матеріалів справи висновку експертного дослідження №ЕД-19/104-25/16696-АВ від 06.05.2025 , вартість матеріального збитку завданого власнику легкового автомобіля марки Тойота Prius р.н. 11*1268, складає 2493,95 грн. та визначається як сума вартості відновлювального ремонту з урахуванням значення коефіцієнта фізичного зносу складових КТЗ (Сврз) та величини ВТВ - а.с. 11 зворот, тобто вказана сума матеріального збитку вже розрахована із врахуванням вартості відновлювального ремонту та вартості деталей, тому суд не може погодитися із розрахунком позивача щодо розміру матеріального збитку в сумі 7266,97 грн. Аналізуючи викладені норми права та надані письмові докази, враховуючи, що неправомірними діями відповідача було завдано шкоду майну позивача, суд приходить до висновку, що існують правові підстави для часткового задоволення позову та стягнення з відповідача на користь позивача 2493,95 грн. завданої матеріальної шкоди. Відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 264 ЦПК України, під час ухвалення рішення суд вирішує питання розподілу судових витрат між сторонами. Відповідно до ст.ст. 133, 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір в розмірі 3028 грн., а.с. 5, який сплачений позивачем при зверненні до суду.

Outcome: partial