Jurisdiction: civil
Date: 2025-10-29 00:00:00

Короткий зміст позовних вимог. [PERSON] звернулася до суду з позовом до [PERSON] , треті особи: Державна архівно-будівельна інспекція Дергачівської міської ради, Дергачівська міська рада, в якому просить зобов`язати [PERSON] , як власника домоволодіння [ADDRESS] привести до відповідності Рішення № 127/16 виконавчого комітету Дергачівської міської ради народних депутатів від 13.10.1992 «Про дозвіл на будівництво в [ADDRESS] » розташування споруд гаражу з льохом. В обґрунтування позовних вимог посилається на те, що на підставі договору дарування від 20.10.2006 позивачу належить домоволодіння за адресою: [ADDRESS] , яке є суміжним з домоволодінням [PERSON] , яке розташовано за адресою: [ADDRESS] . 13.10.1992 рішенням № 127/16 виконавчого комітету Дергачівської міської ради народних депутатів відповідачу було дозволено будівництво льоху «П» розміром 3,5 на 4 м, сараю «К» розміром 4,0 на 4,0 м, гаражу «Л» розміром 3,5 на 5,5 м. Льох «П» розміром 3,5 на 4 м повинен бути побудований на відстані 3,0 м від стіни її житлового будинку, а сарай «К» розміром 4.0 на 4.0 м, гараж «Л» розміром 3,5 на 5,5 м на досить значній відстані від позивача домоволодіння. [PERSON] побудовано гараж та льох на місці, яке не передбачене дозволом проектом. За результатами перевірки комісією, створеною на підставі розпорядження Дергачівської міської військової адміністрації, було складено акт № 44/1/120-А від 01.02.2019 та припис № 44/1/120-Пр від 01.02.2019. Від підпису та отримання акту і припису відповідач відмовився. Рекомендації, викладені в Експертному звіті за результатами обстеження технічного стану житлового будинку позивача не виконуються та ігнорується відповідачем в частині покладених на нього зобов`язань, що в свою чергу унеможливлює нормальну експлуатацію позивачем свого нерухомого майна. Збудовані відповідачем споруди гаражу з льохом спричиняють негативний вплив на будівельні конструкції житлового будинку позивача, сприяє системному потраплянню поверхневих стоків під фундаменти прибудови даного житлового будинку. Аргументи учасників справи. У відзиві на позовну заяву представник відповідача [PERSON] адвокат Бєлєвцова О.О. просила відмовити [PERSON] у задоволенні позовної заяви. Відзив обгрунтований тим, що наведені у позовній заяві обставини не підтверджуються жодним належним, допустимим та достовірним доказом. Відповідно до акту виїзду комісії щодо проведення огляду житлового будинку [ADDRESS] від 14.12.2023 зазначено, що по периметру будинку [ADDRESS] відсутня водостічна система. При обстеженні комісією будинку [ADDRESS] не проводились реальні заміри відстані між даними будинками та гаражем, не здійснювався огляд, яким чином з будинку [ADDRESS] стікають стічні води на територію домоволодіння [ADDRESS] , не пропонувалося [PERSON] взяти участь в огляді житлового будинку [ADDRESS] та встановлення реальних причин підтоплення його стін, не встановлено, які ж саме будівельні норми та нормативно-правові акти було порушено [PERSON] , проігноровано облаштовану відповідачем на даху гаражу водостічну систему, яка виходить на вулицю за межі двох домоволодінь. «Експертний звіт за результатами обстеження технічного стану», який виконано ФОП [PERSON] у 2024 році не містить фотоматеріалу та копій кваліфікаційних сертифікатів особи, яка проводила обстеження, та не є експертизою. Відповідно до висновку про технічну можливість будівництва житлового будинку і господарсько-побутових споруд № 127/16 від 13.10.1992 та плану забудови земельної ділянки, вказаний льох розташований саме там, де був передбачений у вказаних документах. Участь у справі сторін та інших учасників справи. У судове засідання належним чином повідомлена позивач не з`явилася, неодноразово надсилала до суду заяви про розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги підтримала, просить їх задовольнити у повному обсязі. У судовому засіданні відповідач та його представник просили відмовити у задоволенні позовних вимог. Третя особа представник Дергачівської міської ради Суржкова В.В. у судове засідання не з`явилася, надавши заяву про розгляд справи без участі представника, при прийнятті рішення покладається на розсуд суду та просить врахувати позицію, викладену в акті виїзду комісії щодо звернення [PERSON] стосовно проведення огляду житлового будинку [ADDRESS] від 14.12.2023. Фактичні обставини справи, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин. [PERSON] , [INFO] , зареєстрована за адресою: [ADDRESS] , що підтверджується ксерокопією паспорту [NUMBER] (а.с. 14-15). На підставі договору дарування від 20 жовтня 2006 року [PERSON] на праві власності на підставі договору дарування належить житловий будинок з надвірними будівлями, розташований за адресою: [ADDRESS] , розташований на земельній ділянці 1 200 м2 , (а.с. 17, 75-76). [PERSON] , [INFO] зареєстрований за адресою: [ADDRESS] , що підтверджується копією паспорту [NUMBER] (а.с. зворотня сторона а.с. 135-136). 04.12.1991 складено КП БТІ «Інвенрос» технічний паспорт на житловий будинок за адресою [ADDRESS] , в якому зазначені власники будинку: [PERSON] та [PERSON] (а.с. 137-140, 176-177). Рішенням народного суду Дергачівського району Харківської області від 06.03.1992 зроблено реальний розділ будинку, надвірних будівель, земельної ділянки в [ADDRESS] по 1 варіанту висновку технічної експертизи: [PERSON] на частину виділено а) по основній частині житлового будинку житлову кімнату 1-2, 1-3 загальною площею 34,80 м2 ; б) веранду літ «а»- не виділяється; в) тамбур літ «а1» пл.. 4,40 м2 , г) по службовим будівлями і спорудам л.кухня «В», душ «Е», вбиральня «Д», та частина огорожі.Перерозподілено ідеальні долі, ідеальна доля [PERSON] складає 49/100 частини. Двір 58 м2 залишено в загальне користування, ділянку №1 пл. 571м2 виділено у користування [PERSON] (а.с. 89-91, 141, 178). Рішенням виконавчого комітету Дергачівської міської ради № 127/16 від 13.10.1992 дозволено [PERSON] прибудувати до будинку прибудову під кухню розміром 3,50х2,45м, льоху «П» розміром 3,5х4,0м, сарая «К» розміром 4,0х4,0м, гаража «А», розміром 3,5х3,5 м (а.с.92-94, 95). З довідки директора КП ТІ «Інвенрос» Кантемир О.О. № 8978 від 31.01.2018 вбачається, що домоволодіння, розташоване в [ADDRESS] станом на 01.01.2013 зареєстровано на праві приватної власності в 51/100 частині за [PERSON] згідно з договором купівлі-продажу, посвідченого приватним нотаріусом ДРНО Коробець О.Л. від 14.05.2011 рн1583 і в 49/100 частинах за [PERSON] згідно з рішенням Дергачівського районного суду від 06.03.1992, справа 2-197 та внесено в реєстрову книгу за №2 реєстр №569. Згідно з рішенням Дергачівського районного суду від 06.03.1992 справа №2-197 було проведено визначення порядку конкретного користування земельною ділянкою. Останні поточні зміни по вказаній адресі проводилися 11.04.2011 і самовільно побудовані гараж і льох не були зафіксовані (а.с. 96). Відповідно до листа в.о. Дергачівського міського голови, секретаря ради Бондаренко К.І. № С-2034-1/02-11 від 07.08.2018 стосовно звернення [PERSON] про порушення сусідами меж земельної ділянки шляхом самовільного будівництва в [ADDRESS] було розглянуто це питання комісією за участю спеціалістів сектору містобудування, архітектури та цивільного захисту Дергачівської районної державної адміністрації та складено акт тимчасової комісії від 25.07.2018, в якому зазначено, що в присутності [PERSON] комісією розглянуто її скарги і при виїзді на місцевість комісією було з`ясовано, що згідно з наданими матеріалами КП БТІ Інвенрос, інформації відділу містобудування, архітектури та цивільного захисту районної державної адміністрації №151 від 26.07.2018 та розгляду питання на місцевості, комісія вважає, що будівлі збудовано самовільно, без належно оформлених документів з порушенням будівельних норм (а.с.97, 98). З інформації начальника відділу містобудування, архітектури та цивільного захисту районної державної адміністрації, головного архітектора Н.Бондаренко № 151 від 26.07.2018 вбачається, що в результаті участі у комісійному виїзді 25.07.2018 встановлено, що на території домоволодіння за адресою: [ADDRESS] по межі збудований гараж на відстані приблизно 0,7 м від житлового будинку [PERSON] та ще одна будівля поряд з гаражем. Будівлі збудовані самовільно, без належного оформлення документів. Дане будівництво порушує ДБН 360-92 «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень», а саме пункт 3.25*: для догляду за будівлями і здійснення їх поточного ремонту відстань до межі сусідньої ділянки від найбільш виступаючої конструкції стіки треба приймати не менше 1,0 м, а також відповідно до додатку 3.1 (обов?язковий), табл.1: протипожежна відстань між гаражем та житловим будинком повинна становити не менше 8 м (а.с. 99, 100-101). Із листа директора Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області Є.Іванської № 1020-1683 від 18.02.2019 вбачається, що працівниками Департаменту проведено позапланову перевірку за адресою: [ADDRESS] . За результатами перевірки встановлено, що за вищевказаною адресою [PERSON] побудовано гараж та льох на відстані 0,7 метрів від межі з домоволодінням [ADDRESS] . Місце розташування гаражу та льоху не відповідає даним, вказаним у дозволі та у плані забудови земельної ділянки, будівельні роботи виконані без отримання документа, що надає право на початок виконання будівельних робіт. За результатами перевірки посадовими особами Департаменту складено відповідний акт та [PERSON] надано припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил (а.с. 102-104). 17.11.2023 [PERSON] звернулася до голови Дергачівської міської ради та голови Харківської районної державної адміністрації Харківської області із заявою, у якій просила сприяння щодо формування комісії щодо проведення огляду руйнування житлового будинку [ADDRESS] , встановити причини їх виникнення та складання відповідного акту огляду даного будинку; надати можливість ознайомитись з висновком та технічною документацією обстеження житлового будинку [ADDRESS] , щодо причини виникнення підвищеної вологості фундаменту та стін даного будинку, а також течії води по периметру фундаменту даного будинку (а.с. 18-20). Розпорядженням начальника міської військової адміністрації В.Задоренка № 2674 від 12.12.2023 створено комісію з розгляду заяви [PERSON] щодо огляду житлового будинку [ADDRESS] (а.с. 25, 26). Відповідно до акту виїзду комісії щодо розгляду звернення [PERSON] стосовно проведення огляду житлового будинку [ADDRESS] від 14.12.2023 зазначено наступне: в результаті виїзду комісії проведено огляд житлового будинку [ADDRESS] та виявлено плісняву на внутрішній поверхні стіни будинку і тріщини на зовнішній поверхні стіни, що розташована з боку межі з ділянкою № [NUMBER] . На території домоволодіння [ADDRESS] збудовано гараж на відстані приблизно 0, 7 м від житлового будинку [ADDRESS] , а також над огорожею між зазначеними будівлями встановлено дах з нахилом у бік будинку [ADDRESS] , що є причиною стікання атмосферних опадів на стіну будинку [ADDRESS] . По периметру будинку [ADDRESS] відсутня водостічна система. Постійне намокання стіни будинку [ADDRESS] і послугувало причиною плісняви і виникненню тріщин на стіні. Для підтвердження вищезазначених фактів комісія рекомендувала звернутися до фахівців, що мають відповідну кваліфікацію. У Дергачівській міській раді зазначені фахівці відсутні (а.с. 27). Згідно з висновками експертного звіту за результатами обстеження технічного стану житлового будинку індивідуального житлового фонду, за адресою: [ADDRESS] (літ. А-1) виконаного архітектором [PERSON] у 2024 році загальний технічний стан досліджуваної будівлі слід оцінити як непридатний до нормальної експлуатації, що межує з аварійним. Збудована власником домоволодіння [ADDRESS] на власній ділянці споруда гаражу з льохом виконана з порушенням нормативних вимог будівельних норм, що були чинними в час її побудови, щодо дотримання побутових розривів між будівлями та спорудами. В свою чергу це, разом з неправильно організованою системою водовідведення з покрівлі даху споруди гаражу з льохом, спричиняє негативний вплив на будівельні конструкції об`єкту дослідження. Сприяє системному потраплянню поверхневих стоків під фундаменти прибудови (літ. А1-1) вектор додаткового скату покрівлі даху зазначеної споруди спрямований з ухилом до стіни прибудови (А1-1) обстежуваного об`єкту, нижній уріз цього додаткового скату межує з поверхнею північної стіни на відстані, що не перебільшує 20-30 мм. Влаштування власником домоволодіння [ADDRESS] цього додаткового скату, який з нез`ясованої мотивації спрямовано на північну стіну домоволодіння [ADDRESS] нічим технічно не обґрунтовується, технічна потреба у ньому відсутня. Все це суттєво погіршує технічний стан досліджуваних конструкцій, й унеможливлює дотримання нормативних умов експлуатації обстежуваної будівлі власницею домоволодіння [ADDRESS] . Замовнику рекомендовано розглянути економічну та технічну доцільність проведення капітального ремонту зазначеної прибудови (А1-1) у порівнянні з вартісними та технічними показниками виконання комплексу заходів з її демонтажу та компенсаційними улаштуванням аналогічної за параметрами прибудови з іншого, південного боку обстежуваного об`єкту, на вільній частині земельної ділянки домоволодіння [ADDRESS] , що не межує з територією домоволодіння [ADDRESS] , та відповідно, нічим не порушує інтереси сусіднього власника і припиняє у корені тривалий в часі існуючий конфлікт між домовласниками Також звіт містить рекомендації щодо подальшої експлуатації, а саме: виконати у терміновому порядку демонтаж конструкції додаткового скату покрівлі даху споруди гаражу з льохом, що збудований власником домоволодіння [ADDRESS] самочинно та без будь-якої технічно обгрунтованої необхідності, спрямований безпосередньо на зовнішню поверхню північної стіни об?єкту обстеження, що, власне, й спричиняє постійні замокання північної стіни домоволодіння N? 121, яке є об?єктом обстеження, та, як наслідок, системне зволоження досліджуваної конструкції; гідроізоляційні роботи, врегулювання стоку поверхневих вод та атмосферних опадів на весь період експлуатації будівель та споруд у відповідності до п. 12 ДБН В.2.1-10-2018; забезпечити виключення тривалого замочування ґрунтів та будівельних конструкцій; не допускати аварійних витоків з водоносних комунікацій; всі заходи проводити з урахуванням нерівномірності осідання будівель і споруд, які пов?язані з неоднорідністю геологічного розрізу в межах ділянки обстеження; виконати роботи з очищення приміщень від плісняви та провести повну дезінфекцію обстежуваного об?єкту; виконати роботи з внутрішнього оздоблення приміщень; виконати капітальний ремонт обстежуваної будівлі в цілому; рекомендувати власнику сусіднього домоволодіння [ADDRESS] , яким вчинено зазначені вище порушення, виконати роботи з організації нормального водовідведення поверхневих стоків від покрівлі даху гаражу з льохом, що йому належить, й унеможливити в подальшому потрапляння поверхневих стоків з цієї покрівлі на конструкцію північної стіни об?єкту обстеження, та виконати роботи з герметизації існуючої пазухи між зведеною ним спорудою та вказаним об?єктом (а.с. 28-54). У 2018 році [PERSON] зверталась до суду з позовом про знесення самовільно побудованих льоху та гаражу. Рішенням Дергачівського районного суду Харківської області від 16.10.2020 позовні вимоги [PERSON] задоволено повністю. Зобов`язано [PERSON] знести самовільно побудовані льох та гараж, які розташовані за адресою: [ADDRESS] (а.с. 55-60). Постановою Харківського апеляційного суду від 16.02.2021 апеляційну скаргу [PERSON] залишено без задоволення. Рішення Дергачівського районного суду Харківської області від 16.10.2020 залишено без змін. (а.с.61-67). Постановою Верховного суду від 11.05.2022 касаційну скаргу [PERSON] задоволено. Рішення Дергачівського районного суду Харківської області від 16.10.2020 та постанову Харківського апеляційного суду від 16.02.2021 скасовано та ухвалено нове рішення. У задоволені позову [PERSON] до [PERSON] , треті особи: Державна архітектурно-будівельна інспекція України в особі Департамента Державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області про поновлення порушеного права, знесення самовільного будівництва - відмовлено (а.с. 68-74). Застосовані норми права, мотиви та висновки суду. Відповідно до частин першої - третьої статті 319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. При здійсненні своїх прав та виконанні обов`язків власник зобов`язаний додержуватися моральних засад суспільства. Усім власникам забезпечуються рівні умови здійснення своїх прав. Право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні (частина перша статті 321 ЦК України). Частиною другою статті 386 ЦК України передбачено, що власник, який має підстави передбачити можливість порушення свого права власності іншою особою, може звернутися до суду з вимогою про заборону вчинення нею дій, які можуть порушити його право, або з вимогою про вчинення певних дій для запобігання такому порушенню. Положеннями статті 391 ЦК України передбачено, що власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном. Відповідно до частини першої статті 376 ЦК України об`єкт нерухомості відноситься до самочинного будівництва за наявності однієї із наведених умов: земельна ділянка не відведена для цієї мети; відсутній належний дозвіл на будівництво; відсутній належним чином затверджений проект; під час будівництва допущені істотні порушення будівельних норм і правил. Юридичними фактами, які складають правову підставу знесення самочинного будівництва, є: істотне відхилення від проекту та/або істотне порушення будівельних норм і правил, що суперечить суспільним інтересам або порушує права інших осіб; неможливість проведення перебудови або відмова особи, яка здійснила (здійснює) будівництво, від її проведення. При вирішенні питання про те, чи є відхилення від проекту істотним і таким, що суперечить суспільним інтересам або порушує права інших осіб, необхідно з`ясовувати, зокрема, як впливає допущене порушення з урахуванням місцевих правил забудови, громадських і приватних інтересів на планування, забудову, благоустрій вулиці, на зручність утримання суміжних ділянок тощо. Відповідно до вимог статті 376 ЦК України право на звернення до суду з позовом про знесення самочинного будівництва належить органу державної влади або органу місцевого самоврядування. У випадках порушення прав інших осіб право на звернення до суду належить і таким особам за умови, що вони доведуть наявність порушеного права (стаття 391 ЦК України.) З урахуванням змісту статті 376 ЦК України в поєднанні з положеннями статей 16, 386, 391 цього Кодексу, вимоги про знесення самочинно збудованого нерухомого майна на земельній ділянці, власником або користувачем якої є інша особа, можуть бути заявлені власником чи користувачем земельної ділянки або іншою особою, права якої порушено, за умови доведеності факту такого порушення самочинною забудовою. Захист права власності від порушень, не пов`язаних із позбавленням володіння, передбачений статтею 391 ЦК України. Відповідно до частини сьомої статті 376 ЦК України у разі істотного відхилення від проекту, що суперечить суспільним інтересам або порушує права інших осіб, істотного порушення будівельних норм і правил суд за позовом відповідного органу державної влади або органу місцевого самоврядування може постановити рішення, яким зобов`язати особу, яка здійснила (здійснює) будівництво, провести відповідну перебудову. Якщо проведення такої перебудови є неможливим або особа, яка здійснила (здійснює) будівництво, відмовляється від її проведення, таке нерухоме майно за рішенням суду підлягає знесенню за рахунок особи, яка здійснила (здійснює) будівництво. Збудований об`єкт нерухомості може бути знесений особою, яка здійснила самочинне будівництво, або за її рахунок лише на підставі судового рішення у випадках, передбачених частиною четвертою та сьомою статті 376 ЦК України: а) якщо власник (користувач) земельної ділянки заперечує проти визнання права власності на нерухоме майно за особою, що здійснила (здійснює) самочинне будівництво на його земельній ділянці; б) якщо така забудова порушує права інших осіб; в) якщо проведення перебудови об`єкта є неможливим; г) особа, яка здійснила (здійснює) самочинне будівництво, відмовляється від проведення перебудови відповідно до прийнятого судом рішення. У пунктах 22 та 24 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 30 березня 2012 року № 6 «Про практику застосування судами статті 376 ЦК України (про правовий режим самочинного будівництва)» роз`яснено, що знесення самочинного будівництва є крайньою мірою і можливе лише тоді, коли використано усі передбачені законодавством України заходи щодо реагування та притягнення винної особи до відповідальності. Знесення нерухомості, збудованої з істотним відхиленням від проекту, що суперечить суспільним інтересам або порушує права інших осіб, істотним порушенням будівельних норм і правил (у тому числі за відсутності проекту), можливо лише за умови, що неможлива перебудова нерухомості відповідно до проекту або відповідно до норм і правил, визначених державними правилами та санітарними нормами, або якщо особа, яка здійснила (здійснює) будівництво, відмовляється від такої перебудови. Якщо технічна можливість перебудови об`єкта нерухомості відсутня або забудовник відмовляється від такої перебудови, суд, незалежно від поважності причин відмови, за позовом зазначених органів або особи, права чи інтереси якої порушено таким будівництвом, ухвалює рішення про знесення житлового будинку або іншого нерухомого майна. Відмовою забудовника від перебудови слід вважати як його заяву про це, так і його дії чи бездіяльність щодо цього, вчинені до або після ухвалення рішення суду про зобов`язання здійснити перебудову. Погодження забудовника на перебудову при розгляді справи про знесення самочинного будівництва за можливості перебудови, якщо це підтверджено, є підставою для відмови в позові лише тоді, коли рішення суду, яке набрало законної сили, про зобов`язання здійснити перебудову не виконано не з вини забудовника, про що державним виконавцем складено відповідний акт. Враховуючи наведені вище норми закону та встановлені обставини справи, суд погоджується із доводами позивача про те, що будівництво відповідачем гаражу суперечить рішенню виконавчого комітету Рішенням виконавчого комітету Дергачівської міської ради № 127/16 від 13.10.1992, оскільки не відповідає його вимогам, крім цього відповідне будівництво здійснювалося самовільно, гараж в експлуатацію не введений, у зв`язку з чим будівництво вважається самочинним. На спростування зазначених висновків в матеріалах справи відсутні будь які докази. В свою чергу, суд виходить з того, що звертаючись за захистом порушеного права, вимоги позивачки про зобов`язання [PERSON] привести у відповідність з Рішенням № 127/16 виконавчого комітету Дергачівської міської ради народних депутатів від 13.10.1992 «Про дозвіл на будівництво в [ADDRESS] » розташування гаражу з льохом фактично зводяться до зобов`язання відповідача перенести гараж та провести інші роботи по демонтажу самочинної будівлі. Побудований відповідачем гараж є нерухомим об`єктом, тому приведення розташування гаражу з льохом у відповідність до рішення виконавчого комітету Дергачівської міської ради народних депутатів від 13.10.1992 фактично означає його знесення. За змістом частин четвертої та сьомої статті 376 ЦК України залежно від ознак самочинного будівництва особи, зазначені у цих пунктах, можуть вимагати від особи, яка здійснила або здійснює самочинне будівництво: знесення самочинно збудованого об`єкта або проведення перебудови власними силами або за її рахунок; приведення земельної ділянки в попередній стан або відшкодування витрат. Погоджуючись із доводами позивача про невідповідність побудованого відповідачем гаражу рішенню виконавчого комітету від 13.10.1992, суд не може погодитися із безальтернативною вимогою позивача про необхідність та можливість перенесення гаражу та льоху відповідно до зазначеного рішення виконавчого комітету. Суд вважає доведеною позивачем обставиною порушення її прав внаслідок зведення відповідачем гаражу з льохом. Так, за даними начальника відділу містобудування, архітектури та цивільного захисту районної державної адміністрації, головного архітектора [PERSON] № 151 від 26.07.2018, який підтвердив порушення відповідачем ДБН 360-92 «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень», зокрема, щодо протипожежної відстані між гаражем та житловим будинком, яка повинна становити не менше 8 м (а.с. 99, 100-101). Із листа директора Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області Є.Іванської № 1020-1683 від 18.02.2019 вбачається, що [PERSON] побудовано гараж та льох на відстані 0,7 метрів від межі з домоволодінням [ADDRESS] . Місце розташування гаражу та льоху не відповідає даним, вказаним у дозволі та у плані забудови земельної ділянки, будівельні роботи виконані без отримання документа, що надає право на початок виконання будівельних робіт. [PERSON] надано припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил (а.с. 102-104). Відповідно до акту виїзду комісії від 14.12.2023 між будівлями встановлено дах з нахилом у бік будинку [ADDRESS] , що є причиною стікання атмосферних опадів на стіну будинку [ADDRESS] . Постійне намокання стіни будинку [ADDRESS] і послугувало причиною плісняви і виникненню тріщин на стіні (а.с. 27). Також, порушення прав позивача підтверджується висновками, викладеними в експертному звіті за результатами обстеження технічного стану житлового будинку за адресою: [ADDRESS] (літ. А-1) виконаного архітектором [PERSON] у 2024 році згідно з якими, зокрема, неправильно організована система водовідведення з покрівлі даху споруди гаражу з льохом, спричиняє негативний вплив на будівельні конструкції об`єкту дослідження. Сприяє системному потраплянню поверхневих стоків під фундаменти прибудови (літ. А1-1) . Отже, суд погоджується з тим, що позивачем доведено, що будівництво відповідачем гаражу призводить до негативних наслідків для позивача, чим порушує права позивача. Водночас позивач, заявляючи вимоги про зміну розташування нерухомого майна - гаражу з льохом не довела, що проведення перебудови об`єкта є неможливим; а навпаки долучила до позовної заяви експертний звіт за результатами обстеження технічного стану житлового будинку за адресою: [ADDRESS] (літ. А-1) виконаного архітектором [PERSON] , в якому містяться рекомендації щодо подальшої експлуатації, а саме: виконання демонтажу конструкції додаткового скату покрівлі даху споруди гаражу з льохом, проведення гідроізоляційних робіт, врегулювання стоку поверхневих вод та атмосферних опадів, тощо (а.с. 28-54). Отже, позивач підтвердила можливість перебудови, враховуючи рекомендації викладені в експертному звіті. Проте, матеріали справи не містять доказів того, що [PERSON] , отримавши експертний звіт за результатами обстеження технічного стану житлового будинку з рекомендаціями щодо подальшої експлуатації зверталась до відповідача з вимогами про приведення конструкції даху споруди гаражу з льохом, що збудований відповідачем відповідно до рекомендацій. Верховний Суд у справах з подібними правовідносинами неодноразово наголошував, що розглядаючи справи такої категорії суди повинні з`ясувати чи є технічна можливість виконати перебудову, чи відмовляється від її виконання відповідач, чи існує технічна можливість такого приведення до попереднього стану без нанесення шкоди будівлі, відповідно до діючих будівельних, санітарних та протипожежних норм. В судовому засідання відповідач та його представник висловили позицію, що не заперечують проти проведення перебудови даху гаражу. Зазначили, що відповідачем облаштована на даху гаражу водостічна система, яка виходить на вулицю за межі двох домоволодінь. Проте наголосили, що позивач не надала відповідну будівельно-технічну експертизу, яка б встановила порушення відповідачем прав позивача та на вирішення якої б були поставлені питання щодо можливості та способів здійснення перебудови гаражу з льохом. Експертний звіт не є будівельно-технічною експертизою. Звіт складений без участі відповідача та без дослідження гаражу з льохом, без дослідження земельної ділянки, користувачем якої є відповідач, до того ж межі якої чітко не визначені. Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд (частина перша, третя статті 13 ЦПК України). Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, кожна сторона повинна довести ті обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях (частини перша, третя статті 12, частини перша, п`ята, шоста статті 81 ЦПК України). Згідно зі ст.15 ЦК України кожна особа має право на судовий захист. Захист цивільних прав - це передбачені законом способи охорони цивільних прав у разі їхнього порушення чи реальної небезпеки такого порушення. Згідно з ч. 1ст. 20 ЦК України право на захист особа здійснює на свій розсуд. [PERSON] , посилаючись у позовній заяві на експертний звіт архітектора, в якому містяться рекомендації щодо подальшої експлуатації та здійснення, зокрема, демонтажу конструкції додаткового скату покрівлі даху споруди гаражу з льохом відповідних вимог у позовній заяві щодо перебудови гаражу з льохом не заявляла. Посилаючись на рекомендації викладені у звіті позивач не довела, що зверталась до відповідача з вимогами про здійснення перебудови. Також [PERSON] не надано доказів того, що відповідач відмовляється від здійснення перебудови. Доводи позивача про те, що позивачем не виконуються та ігнорується рекомендації щодо подальшої експлуатації житлового будинку позивача, викладені в експертному звіті, в частині покладення на нього зобов`язань - є неспроможними, оскільки матеріали справи не містять доказів того, що відповідач зверталась до відповідача з вимогами щодо виконання вказаних рекомендацій. Судовим рішенням також не було зобов`язано відповідача виконати вищевказані рекомендації. Судом вивчалась можливість ефективного відновлення порушених прав позивача, шляхом зобов`язання відповідача здійснити перебудову, що не суперечило б заявленим позивачем підставам та предмету позову, а також не було б вирішенням не заявлених позивачем вимог. (Аналогічного висновку у справі зі схожими правовідносинами дійшов Верховний Суд в постанові від 10 червня 2020 року в справі № 297/689/16-ц (провадження № 61-2268св20, у постанові від 28 лютого 2024 року у справі № 369/3122/21). Разом з тим, в матеріалах справи відсутня відповідна будівельно-технічна експертиза. Під час розгляду справи відповідних клопотань про призначення експертизи позивачем не заявлялось. У пункті 23 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 30 березня 2012 року № 6 «Про практику застосування судами статті 376 ЦК України (про правовий режим самочинного будівництва)» роз`яснено, що у необхідних випадках для з`ясування питань, що виникають при розгляді таких справ і потребують спеціальних знань, суд за заявою осіб, які беруть участь у справі, може призначити відповідну експертизу згідно з вимогами статті 143 ЦПК. Відсутність відповідної експертизи у разі необхідності її проведення може бути підставою для відмови в позові, при цьому факт відхилення від проекту та порушення будівельних норм і правил має довести особа, яка пред`явила позов про знесення самочинного будівництва (частина сьома статті 376 ЦК, частина перша статті 60 ЦПК). Експертний звіт за результатами обстеження технічного стану будинку позивача та рекомендації щодо подальшої експлуатації не містить конкретизованих вимог для здійснення перебудови гаражу з льохом відповідача із зазначенням розташування, розмірів, зокрема, додаткового скату, не містить графічного додатку, не містить матеріалів фотофіксації та не є будівельно-технічною експертизою. Враховуючи те, що позивач не довела обгрунтованість захисту її прав саме у спосіб зобов`язання [PERSON] привести до відповідності Рішення № 127/16 виконавчого комітету Дергачівської міської ради народних депутатів від 13.10.1992 «Про дозвіл на будівництво в [ADDRESS] » розташування споруд гаражу з льохом позов задоволенню не підлягає Відповідно до статті 141 ЦПК України витрати по сплаті судового збору покладаються на позивача.

Outcome: dismissed