Jurisdiction: civil
Date: 2025-10-28 00:00:00

Представник ГУ ПФУ в Миколаївській області звернувся до Заводського районного суду м.Миколаєва з позовом до відповідачки про повернення надміру виплачених сум\~житлової субсидії за період з 01.11.023 по 30.04.2024 в сумі 5135,85 грн. В обґрунтування позовних вимог представник позивача посилається на те, що [PERSON] , [INFO] , перебувала на обліку в ГУ ПФУ в Миколаївській області та отримувала житлову субсидію на підставі заяви та декларації від 06.11.2023 відповідно до Положення № 848. З 01.11.2023 по 30.04.2024 [PERSON] призначено житлову субсидію, що підтверджується Рішенням від 01.12.2023 № 1418289935-2023-1. Згідно Порядку № 136 проведено перевірку достовірності та повноти інформації домогосподарства про доходи (майновий стан). За результатами верифікації, проведених Мінфіном 22.02.2024, 20.03.2024 та 21.05.2024 року, виявлено, що у відповідачки станом на 01.11.2023 року наявні відкриті депозитні рахунки в ПриватБанку та Ощадбанку, розмір депозиту який під час отримання житлової субсидії перевищував 100 тис. грн. Представник позивача зазначає, що відповідачка була ознайомлена з обов`язком повідомити позивача про обставини, які можуть вплинути на виплату субсидії, зокрема, про наявність на депозитному банківському рахунку коштів в сумі, що перевищує 100 тис. грн., про що зазначено в заяві про призначення житлової субсидії від 06.11.2023. Таким чином, відповідачкою було порушено обов`язок щодо повідомлення про наявність на депозитному банківському рахунку коштів в сумі, що перевищує 100 тис. грн., внаслідок чого Головним управлінням надміру виплачено відповідачу субсидію за період з 01.11.2023 по 30.04.2024 в сумі 5135,85 грн. Листом від 11.07.2024 № 1400-0403-8/59299 відповідачку було повідомлено про необхідність повернути на розрахунковий рахунок Головного управління надміру виплачену суму житлової субсидії в розмірі 5135,85 грн. Відповідачкою в добровільному порядку суму переплати не повернуто, відтак розмір надміру виплаченої субсидії станом на дату подання позовної заяви складає 5135,85 грн. За такого, представник позивача просить стягнути з відповідачки надміру отримані кошти у вигляді житлової субсидії в сумі 5135,85 грн. Ухвалою Заводського районного суду м.Миколаєва від 02.06.2025 року дану цивільну справу направлено до Центрального районного суду м.Миколаєва за підсудністю на підставі ч.1 ст. 27 ЦПК України. Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 02.07.2025 року дану справу передано на розгляд судді Черенковій Н.П. Після виконання приписів ст. 187 ЦПК України, ухвалою судді від 07.07.2025 року відкрито спрощене позовне провадження без виклику сторін. Копію ухвали про відкриття провадження та копію позовної заяви з додатками направлено відповідачці за місцем реєстрації. Оскільки розгляд справи призначено в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін, розгляд проводиться по матеріалах справи. Частиною 3 ст. 211 ЦПК України передбачено, що учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Представник позивача - Рудницька А.О. надала заяву про розгляд справу за відсутності представника позивача, проти винесення заочного рішення не заперечує. Від відповідачки будь-яких заяв та клопотань не надходило, в установлений ч. 7 ст. 178 ЦПК України строк відзив на позовну заяву до суду не подала. Відповідно до ч. 13 ст.\~7\~ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться. Згідно ч. 8 ст.\~279\~ЦПК України при розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їх усні пояснення та показання свідків. Судові дебати не проводяться. Статтею 174\~ЦПК України визначено, що при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом. Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву. Подання заяв по суті справи є правом учасників справи. У порядку ст.\~178\~ЦПК України відповідачка не скористалася своїм правом подання до суду відзиву на позовну заяву та/або заяви із запереченням проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін. Враховуючи вищенаведене, суд вирішує справу за наявними матеріалами, що передбачено ч. 8 ст. 178 ЦПК України. Згідно ч. 8 ст.\~178\~ЦПК України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений законом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами. Враховуючи, що в матеріалах справи достатньо даних про права та взаємовідносини сторін, суд вважає можливим вирішити справу на підставі наявних у ній матеріалів та ухвалити заочне рішення, у зв`язку з неподанням відповідачем відзиву, та відсутністю заперечень позивача щодо заочного розгляду справи, що відповідає положенням п. 3, п. 4 ч. 1 ст. 280 ЦПК України. Згідно ст.282 ЦПК України, за формою і змістом заочне рішення повинно відповідати вимогам, встановленим статтями 263 і 265 цього Кодексу, і, крім цього, у ньому має бути зазначено строк і порядок подання заяви про його перегляд. Верховний Суд України, узагальнюючи судову практику, також вказав, що інститут заочного провадження відповідає положенням та спрямований на реалізацію Рекомендації № R (84) 5 Комітету Міністрів Ради Європи державам-членам стосовно принципів цивільного судочинства, що направлені на вдосконалення судової системи. Для досягнення цієї мети необхідно забезпечити доступ сторін до спрощених і більш оперативних форм судочинства та захистити їх від зловживань та затримок, зокрема, надавши суду повноваження здійснювати судочинства більш ефективно. Суд вважає, що підстав для відкладення розгляду справи немає, оскільки наявних у справі матеріалів достатньо для розгляду справи та ухвалення рішення, адже основною умовою відкладення розгляду справи є не відсутність у судовому засіданні учасників справи, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні. За таких обставин, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності сторін, на підставі наявних у справі письмових доказів, та за згодою позивача ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що не суперечить положенням ст. 280 ЦПК України. Згідно ч.2 ст.247 ЦПК України, фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, встановив наступні обставини та дійшов до наступних висновків. Судом встановлено, що [PERSON] перебувала на обліку у Головному управлінні Пенсійного фонду України в Миколаївській області та отримувала житлову субсидію відповідно до Положення про порядок призначення житлових субсидій, затвердженого постановою КМ\~України від\~21.10.1995\~року №\~848 «Про спрощення порядку надання населенню субсидій для відшкодування витрат на оплату житлово-комунальних послуг, придбання скрапленого газу, твердого та рідкого пічного побутового палива» (далі - Положення № 848). Так, 06.11.2023 року відповідачка звернулася до Головного управління Пенсійного фонду України в Миколаївській області із заявою про призначення та надання житлової субсидії для відшкодування витрат на оплату житлово-комунальних послуг. При подачі документів, відповідачкою також було подано декларацію про доходи та витрати осіб, які звернулись за призначенням житлової субсидії від 06.11.2023 року. З 01.11.2023 по 30.04.2024 [PERSON] призначено житлову субсидію, що підтверджується Рішенням від 01.12.2023 № 1418289935-2023-1. За період з 01.11.2023 по 30.04.2024 року відповідачці здійснено виплату субсидії в сумі 5135,85 грн. Згідно Порядку № 136 проведено перевірку достовірності та повноти інформації домогосподарства про доходи (майновий стан). За результатами верифікації, проведених Мінфіном 22.02.2024, 20.03.2024 та 21.05.2024 року, виявлено, що у [PERSON] станом на 01.11.2023 року наявні відкриті депозитні рахунки в ПриватБанку та Ощадбанку, розмір депозиту який під час отримання житлової субсидії перевищував 100\~000,00 грн. При цьому, із заяви про призначення та надання житлової субсидії від 06.11.2023 року вбачається, що відповідачка була ознайомлена з обов`язком повідомити позивача про обставини, які можуть вплинути на виплату житлової субсидії. Листом від 11.07.2024 № 1400-0403-8/59299 [PERSON] було повідомлено про необхідність повернути на розрахунковий рахунок Головного управління надміру виплачену суму житлової субсидії в розмірі 5135,85 грн. Однак, відповідачка не повернула надміру отриманої суми субсидії Головному управлінню Пенсійного фонду України. Відповідно до положень статті 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно порядку призначення та виплат житлових субсидій і пільг населенню передбаченого постановою Кабінету\~Міністрів України\~від 16.09.2022\~року №1041\~«Деякі питання\~надання житлових\~субсидій та\~пільг на\~оплату житлово-комунальних\~послуг,\~придбання твердого\~та рідкого\~пічного побутового\~палива і\~скрапленого газу\~Пенсійним фондом\~України» починаючи з 01.12.2022 року функції адміністрування житлових субсидій та пільг передано Пенсійному фонду України. Згідно порядку призначення та виплат житлових субсидій і пільг населенню передбаченого постановою Кабінету Міністрів України від 16.09.2022 № 1041 «Деякі питання надання житлових субсидій та пільг на оплату житлово-комунальних послуг, придбання твердого та рідкого пічного побутового палива і скрапленого газу Пенсійним фондом України» починаючи з 1 грудня 2022 року функції адміністрування житлових субсидій та пільг передано Пенсійному фонду України. Відповідно до пункту 3 Положення про порядок призначення житлових субсидій, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21.10.1995 № 848 «Про спрощення порядку надання населенню субсидій для відшкодування витрат на оплату житлово-комунальних послуг, придбання скрапленого газу, твердого та рідкого пічного побутового палива» (із змінами, далі Положення №848) житлова субсидія є безповоротною адресною державною соціальною допомогою вразливим споживачам житлово-комунальних послуг - мешканцям домогосподарств, що проживають в житлових приміщеннях (будинках) і не можуть самотужки платити за житловокомунальні послуги, оплачувати витрати на управління багатоквартирним будинком, витрати на комунальні послуги, витрати на придбання скрапленого газу, твердого та рідкого пічного побутового палива в такому будинку. Згідно з підпунктом 9 пункту 14 Положення № 848 житлова субсидія не призначається, якщо будь-хто із складу домогосподарства або член сім`ї особи із складу домогосподарства на 1 число місяця, з якого призначається житлова субсидія, має на депозитному банківському рахунку (рахунках) кошти у загальній сумі, що перевищує 100 тис. гривень, або облігації внутрішньої державної позики на загальну суму, що перевищує 100 тис. гривень, про що зазначається в декларації. Згідно п. 90 Положення про порядок призначення житлових субсидій передбачено, що громадянин, якому призначено житлову субсидію, зобов`язаний протягом 30 календарних днів проінформувати уповноважений орган про виникнення обставин, зокрема щодо настання умов, зазначених у пп.9 п. 14 цього Положення. Відповідно до пункту 35 Положення для розрахунку житлової субсидії середньомісячний сукупний дохід осіб, зазначених у пунктах 24, 25, 27 і 28 цього Положення, враховується: - за III і IV квартали попереднього календарного року - у разі, коли житлова субсидія призначається з початку неопалювального сезону; - за І і ІІ квартали поточного календарного року - у разі, коли житлова субсидія призначається з початку опалювального сезону; - за два квартали, що передують місяцю, який передує місяцю звернення за призначенням житлової субсидії, - у разі, коли житлова субсидія призначається не з початку опалювального (неопалювального) сезону. У такому ж порядку розраховується середньомісячний сукупний дохід під час призначення житлової субсидії без звернення на наступний строк, а також під час розрахунку житлової субсидії на опалювальний сезон домогосподарствам, яким призначено її в минулому неопалювальному сезоні. Згідно з частиною третьою пункту 49 Положення громадянин несе відповідальність за подані відомості в заяві, декларації, інших документах, що вплинули на встановлення права на призначення житлової субсидії та на визначення її розміру. З огляду на пункт 78 Положення № 848 Після закінчення строку отримання житлової субсидії уповноважені органи самостійно здійснюють призначення житлової субсидії на наступний період для домогосподарств, які отримували житлову субсидію у попередньому періоді, крім домогосподарств: - у складі яких є особи, зазначені упідпункті 3пункту 14 цього Положення (за винятком осіб, зазначених вабзацахшостому - одинадцятомупідпункту 3 пункту 14 цього Положення); - які отримують житлову субсидію за місцем фактичного проживання як внутрішньо переміщені особи; - у складі яких є задекларовані особи; - у складі яких кількість фактично проживаючих зареєстрованих (задекларованих) осіб менша, ніж кількість зареєстрованих осіб; - які звертаються за призначенням житлової субсидії на придбання скрапленого газу, твердого та рідкого пічного побутового палива; - які орендують житлове приміщення для проживання і звертаються за житловою субсидією на оплату житлово-комунальних послуг. Відповідно до абзацу 5 пункту 119 Положення за рішенням уповноваженого органу надання раніше призначеної житлової субсидії припиняється, у тому числі за поданням управителів, об`єднань, виконавців комунальних послуг у разі, коли настали умови, у тому числі під час отримання житлової субсидії, зазначені у пункті 90 цього Положення, виявлені, зокрема, на підставі рекомендацій Мінфіну, отриманих відповідно до Закону України «Про верифікацію та моніторинг державних виплат». Постановою Кабінету\~Міністрів України\~від 18.02.2016\~№ 136 (далі Порядок № 136 ) затверджено Порядок здійснення верифікації та моніторингу державних виплат. Пунктом 3 Порядку № 136 визначено, що з метою здійснення верифікації та моніторингу державних виплат суб`єкти надання інформації подають Мінфіну інформацію, що визначена законодавством для призначення, нарахування та/або здійснення державних виплат і впливає на визначення права на отримання та розмір таких виплат, персональні дані, інформацію з автоматизованих інформаційних систем, реєстрів, баз даних, володільцем, розпорядником та/або адміністратором яка вони є, у тому числі інформацію з обмеженим доступом. Відповідальними за повноту, автентичність та вчасність надання інформації є суб`єкти надання інформації. Пунктом 51 Порядку № 136 визначено, що за результатами превентивної верифікації орган, що здійснює державні виплати, в режимі реального часу отримує підтвердження відповідності наданої реципієнтом для призначення державної виплати інформації вимогам законодавства, що впливають на визначення його права на отримання та розмір державних виплат, або рекомендацію щодо проведення інформаційно-аналітичній платформі необхідної інформації. Пунктом 6 Порядку № 136 визначено, що за результатами верифікації Міністерство Фінансів України щомісяця до 25 числа надає органам, що здійснюють державні виплати, рекомендації щодо проведення додаткової перевірки інформації, що містить невідповідності з метою забезпечення ефективного використання бюджетних коштів. Пунктом 9 Порядку № 136 визначено, що за результатами опрацювання наданих Мінфіном рекомендацій орган, що здійснює державні виплати, приймає рішення щодо: призначення (перерахунку) державної виплати;припинення нарахування та/або здійснення державної виплати;поновлення нарахування та/або здійснення державної виплати;усунення невідповідностей даних у автоматизованих інформаційних системах, реєстрах, базах даних, володільцем, розпорядником та/або адміністратором яких є орган, що здійснює державні виплати. Згідно пункту 121 Положення № 848 надання житлової субсидії у випадках, зазначених у пунктах 119 і 120 цього Положення, припиняється з місяця, що настає за місяцем, в якому їх виявлено (якщо інше не передбачено заявою). Згідно пункту 127 Положення № 848 у разі відмови громадянина добровільно повернути суму надміру перерахованої (виплаченої) житлової субсидії питання про її примусове стягнення вирішується у судовому порядку. Відповідно до ч.1 ст.1212\~Цивільного кодексу\~України особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала. Разом з тим у статті 1215\~Цивільного кодексу\~України передбачено загальне правило, коли набуте особою без достатньої правової підстави майно за рахунок іншої особи не підлягає поверненню. Згідно з статтею 1215\~Цивільного кодексу\~України встановлено, що не підлягає поверненню безпідставно набуті заробітна плата і платежі, що прирівнюються до неї, пенсії, допомоги, стипендії, відшкодування шкоди, завданої каліцтвом, іншим ушкодженням здоров`я або смертю, аліменти та інші грошові суми, надані фізичній особі як засіб до існування, якщо їх виплата проведена фізичною або юридичною особою добровільно, за відсутності рахункової помилки з її боку і недобросовісності з боку набувача. При цьому правильність здійснених розрахунків, за якими була проведена виплата, а також добросовісність набувача презумуються, і відповідно тягар доказування наявності рахункової помилки та недобросовісності набувача покладається на платника відповідних грошових сум. Механізм повернення надмірно отриманих коштів у виді житлової субсидії передбачає стягнення зазначених сум лише у випадку, якщо така надмірна сплата відбулась з вини отримувача субсидій, а саме через його зловживання, зокрема подання документів з недостовірними відомостями. Вказаний правовий висновок, викладено у постанові Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 13.11.2019 року по справі № 332/2805/18. Також в Постанові Великої Палати Верховного Суду від 16.01.2019 року по справі № 753/15556/15-ц: зазначене наступне: «Велика Палата Верховного Суду вважає, що у статті 1215\~ЦК України передбачені загальні випадки, за яких набуте особою без достатньої правової підстави майно за рахунок іншої особи не підлягає поверненню. Її тлумачення свідчить, що законодавцем передбачені два винятки із цього правила: по-перше, якщо виплата відповідних грошових сум є результатом рахункової помилки особи, яка проводила таку виплату; по-друге, у разі недобросовісності набувача такої виплати. При цьому правильність здійснених розрахунків, за якими була проведена виплата, а також добросовісність набувача презюмуються, і відповідно тягар доказування наявності рахункової помилки та недобросовісності набувача покладається на платника відповідних грошових сум». Аналогічна правова позиція викладена у Постановах Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 25.03.2020 року по справі №234/9643/19, від 11.03.2020 року по справі №328/1056/19, від 08.04.2020 року по справі №296/9905/15-ц, від 06.05.2020 року по справі №711/3248/18, від 06.03.2019 року по справі №607/4570/17. Відповідно до п. 2 п.4 Порядку повернення коштів, надміру виплачених за призначеними субсидіями, в разі виявлення при перевірках подання громадянами свідомо документів із неправильними відомостями, органи соціального захисту населення вживають таких заходів: припиняють надання субсидії; повідомляють рекомендованим листом отримувачів житлової субсидії про припинення надання житлової субсидії, необхідність і терміни повернення надміру виплачених коштів; подають позовні заяви до суду про стягнення надміру виплачених коштів (при неповерненні їх добровільно у встановлені терміни); повідомляють надавачів послуг про припинення надання субсидії. Відповідно до положень статей 12,13,81 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках, а кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом. Згідно вимог статей 76,77,79,80\~ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. Судом встановлено, що відповідачка була проінформована про її обов`язок повідомляти позивача про обставини, які впливають на виплату житлової субсидії, однак, матеріали справи не містять доказів того, що відповідачка у визначений спосіб повідомила Головне управління Пенсійного фонду України про наявність відкритого депозитного рахунку на суму 100\~000,00 грн перед призначенням житлової субсидії без звернення. Доказів того, що [PERSON] в добровільному порядку повернула суму надміру виплаченої житлової субсидії у розмірі 5135,85 грн. матеріали справи також не містять. Враховуючи вищевикладене, оцінюючи всі обставини справи у їх сукупності, суд приходить до висновку, що позовні вимоги обґрунтовані та підлягають задоволенню. Частиною четвертою статті 10\~ЦПК України передбачено, що суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про\~захист прав\~людини і\~основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права. Згідно позиції Європейського суду з прав людини, сформованої, зокрема у справах "Салов проти України", "Проніна проти України" та "Серявін та інші проти України": принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії"). При вирішенні питання про розподіл судових витрат, суд враховує, що згідно із ч. 1 ст. 141 Цивільного процесуального кодексу України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог, а тому з відповідачки на користь позивача підлягає стягненню судовий збір у розмірі 2422,40 грн. На підставі викладеного та

Outcome: approved