Jurisdiction: civil
Date: 2025-10-28 00:00:00

Короткий зміст позовних вимог Позивач, звернувшись в суд із зазначеною вище позовною заявою, просить суд визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , який помер [INFO] , обґрунтовуючи позов тим, що [INFO] помер її батько [PERSON] . Вже після його смерті позивач дізналась, що батько був спадкоємцем після смерті свого батька, [PERSON] , який помер [INFO] , однак спадкові права не оформляв, оскільки вважав, що його це зробила його сестра, Чечет )до одруження [PERSON] , якій батько заповів належне йому домоволодіння [ADDRESS] , право на яке належало йому на підставі рішення Іванківського районного суду Київської області від 13.02.2007 (справа №2-112/2007. Однак [PERSON] також не оформляла спадкових прав, вважаючи, що це зробив брат (батько позивача). 25.07.2025 [PERSON] написала заяву, яка посвідчена нотаріально, про те, що вона спадщини не приймала, на неї не претендує та звертатися до. Суду із заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини не буде. Коли позивач звернулась до нотаріуса із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину на майно, яке залишилось після смерті [PERSON] та [PERSON] , їй було відмовлено у зв`язку з пропуском встановленого законодавством строку для прийняття спадщини. Вважаючи причини попуску строку прийняття спадщини поважними (необізнаність з фактами наявності заповіту та неоформлення спадкових прав прямими спадкоємцями), позивач, як спадкоємець згідно ст. 1276 ЦК України, звернулась до суду із зазначеним позовом. Рух справи та процесуальні рішення 15.09.2025 позовна заява надійшла до суду та була передана на розгляд судді. 17.09.2025 у справі відкрите провадження. Підготовче судове засідання призначене на 10.10.2025. Відповідачам надано строк для подання відзиву на позов, а третій особі для надання письмових пояснень щодо позову. 10.10.2025 підготовче судове засідання закрите, розгляд справи призначений на 29.10.2025. Позиції сторін Представник позивач, адвокат Мудрик В.В., у судове засідання не з`явилася. Про день і час слухання справи повідомлена вчасно, належним чином. 10.10.2025 подала в канцелярію суду заяву, у якій просила розгляд справи проводити без її участі. Представник відповідача, Іванківської селищної ради, у судове засідання не з`явився. Про день і час слухання справи повідомлено вчасно, належним чином. Надіслали до суду клопотання про розгляд справи без участі представника селищної ради. Проти задоволення позовних вимог не заперечують, що суд розцінює як визнання позовних вимог. Відповідач [PERSON] у судове засідання не з`явився. Про день і час слухання справи повідомлено вчасно, належним чином. 09.10.2025 надіслав до суду заяву про визнання позову та розгляд справи без його участі, як відповідача. Відповідач [PERSON] у судове засідання не з`явилася. Про день і час слухання справи повідомлено вчасно, належним чином. 09.10.2025 надіслала до суду заяву про визнання позову та розгляд справи без її участі, як відповідача. Представник третьої особи, Вишневої державної нотаріальної контори, у судове засідання не з`явився. Державний нотаріус цієї нотаріальної контори Ольга Білінець, направила до суду клопотання про розгляд справи без участі представника нотаріальної контори. Встановлені судом обставини та застосовані норми права Суд, вивчивши матеріали справи, приходить до висновку про задоволення позовних вимог, з огляду на таке. Судом встановлено, що Батьками позивачки, згідно з її свідоцтвом про народження, були [PERSON] та [PERSON] . Після одруження вона змінила прізвище на « [PERSON] ». ( а.с.14, 16) [PERSON] помер [INFO] в с-щі Гостомель Бучанського району Київської області (а.с.17, 19). Після його смерті, за заявами його дітей, [PERSON] та [PERSON] , заведена спадкова справа №358/2024 (а.с.21) 23.05.2025, коли позивач та її брат [PERSON] звернулись у Вишневу державну нотаріальну контору за оформленням спадкових прав, їм було відмовлено у видачі свідоцтв про право на спадщину після смерті батька, [PERSON] , на домоволодіння, розташоване по [ADDRESS] , оскільки останнє належало його батьку, [PERSON] , і після його смерті він спадщини не приймав (відповідні докази відсутні) та рекомендовано звернутися до суду. (а.с.23-26) [PERSON] помер [INFO] в смт. Бородянка Київської області. (а.с.27,28) [PERSON] є донькою [PERSON] та [PERSON] (а.с.29, 36) 25.07.2025 [PERSON] підписала нотаріально посвідчену заяву, в якій зазначила, що спадщину після смерті свого батька, [PERSON] , вона не приймала, на неї не претендує, звертатись в суд за визначенням додаткового строку для прийняття спадщини не буде. (а.с.38) За життя [PERSON] склав заповіт, посвідчений 06.06.2020 секретарем Термахівської сільської ради Іванківського району Київської області, яким все належне йому майно він заповів своїм дітям, [PERSON] , 1968 р.н., та [PERSON] , 1971 р.н., в рівних частках кожному. (а.с.39) Згідно ч. 1 ст. 1223 Цивільного кодексу України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. Згідно ч. 2 ст. 1223 Цивільного кодексу України у разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Згідно з ч. 1, 5 ст. 1268 Цивільного кодексу України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини/ Відповідно до ч. 1 ст. 1269 Цивільного кодексу України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Відповідно до ч. 1 ст. 1270 Цивільного кодексу України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до ч. 1 ст. 1272 Цивільного кодексу України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. Відповідно до положень ч. 1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Положеннями ч. 3 ст. 1272 ЦК України передбачено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Згідно абз. 6 п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. За таких обставин заявлені причини пропуску строку для прийняття спадщини не можуть вважатися поважними та такими, що пов`язані із об`єктивними, непереборними, істотними труднощами. Аналогічна правова позиція міститься у постановах Верховного Суду України від 26 вересня 2012 року (справа № 6-85цс12), від 04 листопада 2015 року (справа №6-148цс15). Відповідно до п.п. 2, 6ст. 3 ЦК України, загальними засадами цивільного законодавства є неприпустимість позбавлення права власності, судовий захист цивільного права та інтересу, а також справедливість, добросовісність та розумність і ними суд має керуватися при вирішенні питання про права на спадкування. Пред`являючи позов про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, позивач посилається на статтю 1276 ЦК України (спадкову трансмісію). Як вбачається з матеріалів справи, спадкова справа, після смерті [PERSON] 21.09.2015 року, не заводилась. Його діти, спадкоємці за заповітом, [PERSON] та [PERSON] , спадщину фактично не приймали, заяви нотаріусу у встановлений законом шестимісячний строк не подавали. \~ \~ \~ \~ [PERSON] помер [INFO] , тобто через дев`ять років після смерті спадкодавця [PERSON] . Після його смерті спадкоємцем є його донька - позивачка [PERSON] .. \~ \~ \~ \~Після смерті батька позивачка звернулась до нотаріальної контори для оформлення спадкових прав, в т.ч. на майно, яке належало її діду, [PERSON] , однак отримала постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії у зв`язку з пропуском строку для прийняття спадщини. \~ \~ \~ \~Згідно зі ст. 1270 ЦК України спадщина може бути прийнята протягом шести місяців з часу її відкриття. \~ \~ \~ \~Частиною 3 ст. 1272 ЦК України передбачено, що спадкоємцеві, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. \~ \~ \~ \~Натомість положення ст. 1276 ЦК України про спадкову трансмісію не підлягають застосуванню, оскільки [PERSON] помер після спливу встановленого строку для прийняття спадщини після [PERSON] і, отже, не мав чинного спадкового права, яке могло б перейти до його спадкоємців. \~ \~ \~ \~Зі змісту позовної заяви і долучених доказів вбачається, що позивачка дізналася про неоформлення спадщини, яка залишилась після смерті діда, лише після смерті батька, оскільки раніше була переконана, що спадщину прийняв хтось із спадкоємців за заповітом (її батько чи тітка). Відповідачка [PERSON] - донька спадкодавця - підтвердила, що спадщину не приймала і не заперечує проти задоволення позову, подавши нотаріально посвідчену заяву про це. \~ \~ \~ \~Суд враховує, що позивачка звернулася до нотаріуса невдовзі після того, як дізналася про обставини, та подала позов про визначення додаткового строку без зволікань, що свідчить про добросовісність її намірів. \~ \~ \~ \~З огляду на викладене, суд вважає, що пропуск строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] є наслідком об`єктивної необізнаності позивачки про відсутність оформлення спадкових прав її батьком або іншими спадкоємцями, тому ці причини слід визнати поважними. \~ \~ \~ \~З огляду на положення ст. 1272 ЦК України, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню, а позивачці має бути визначений додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] . На підставі викладеного та ст. ст. 4, 76-89, 141, 258, 263-265, 268, 273, 352, 354, 355 ЦПК України суд

Outcome: approved