Jurisdiction: civil
Date: 2025-10-29 00:00:00

Заступник керівника Тячівської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Рахівської міської ради 21.08.2025 звернувся до суду з позовом до [PERSON] та, покликаючись на ст. 1166 Цивільного кодексу України, ст.ст. 5, 40, 47 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», ст.ст.\~17, 89, 105 Лісового кодексу України, ст. 33 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», ст. 69-1 Бюджетного кодексу України, просить стягнути з останнього шкоду, заподіяну кримінальним правопорушенням, в розмірі 127\~637,08 грн. Позовні вимоги мотивовані тим, що вироком Рахівського районного суду від 05.03.2025 у кримінальному провадженні №\~12024071140000657 (судова справа №\~305/4015/24) [PERSON] визнано винуватим у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 246 Кримінального кодексу України, та констатовано, що він 17.10.2024 у межах населеного пункту с. Білин Рахівського району Закарпатської області, в урочищі Штивйора, неподалік від місця літнього випасання отари овець, перебуваючи на території лісового фонду, а саме в кварталі 28 виділ [NUMBER] Квасівського лісництва філії «Рахівське лісодослідне господарство» Державного підприємства «Ліси України», в порушення вимог ст.ст. 4, 24, 67, 68, 69 Лісового кодексу України, ст.ст. 5, 12 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», порушуючи встановлений порядок охорони, раціонального використання та відтворення лісу, незаконно, без спеціального дозволу, який посвідчується відповідним документом (лісорубним квитком, ордером), виданим уповноваженим органом, діючи умисно, з корисливих мотивів, усвідомлюючи протиправний характер своїх дій, шляхом повного відокремлення стовбура від кореня у спосіб спилювання, за допомогою бензопили, вчинив самовільну порубку семи сироростучих дерев породи «Бук», з діаметрами пнів 24 см, 26 см, 42 см, 52 см, 57 см, 60 см та 70 см, внаслідок чого спричинив інтересам довкілля тяжкі наслідки, які виразились у заподіянні матеріальної шкоди в розмірі 127 637,08 гривень, яка у шістдесят і більше разів перевищує неоподатковуваний мінімум доходів громадян. Вказана шкода обвинуваченим у добровільному порядку не відшкодована, територія, на якій вчинено незаконну рубку, на даний час відноситься до лісового фонду ДП «Ліси України» (Рахівське надлісництво філії «Карпатський офіс») у межах Рахівської міської ради. Ухвалою від 26.08.2025 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі, призначено до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін на 30.09.2025, у зв`язку із неявкою відповідача відкладено на 20.10.2025, коли суд провів розгляд справи, перейшов до стадії ухвалення судового рішення, з урахуванням складності справи відклав ухвалення та проголошення судового рішення на 08:30 год 30.10.2025. Відповідач [PERSON] у судове засідання не з`явився, вважається належним чином повідомленим шляхом направлення судових повісток за місцем проживання, які повернулись із відміткою поштової установи «Адресат відсутній за вказаною адресою», відзив не подав. Представник третьої особи Левицький А.О. у судове засідання не з`явився, натомість 08.09.2025 через підсистему «Електронний суд» від нього надійшли письмові пояснення у яких просить задовольнити позовні вимоги у повному обсязі, розгляд справи проводити без його участі. Прокурор Савчук Л.Д. у судовому засіданні повністю підтримала позовні вимоги, просила позов задовольнити та стягнути на користь держави в особі Рахівської міської ради шкоду, заподіяну кримінальним правопорушенням, у розмірі 127\~637,08\~грн. Заслухавши учасників, дослідивши матеріали справи і оцінивши їх у сукупності та взаємозв`язку, суд встановив такі обставини. Відповідно до ст. 66 Конституції України, кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки. Згідно з вимогами статей 105, 107 Лісового кодексу України, порушення лісового законодавства тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність згідно із законодавством України. Відповідальність за порушення лісового законодавства несуть особи, винні у незаконному вирубуванні та пошкодженні дерев і чагарників. Підприємства, установи, організації і громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну лісу внаслідок порушення лісового законодавства, у розмірах і порядку, визначених законодавством України. Відповідно до ч. 1 ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Підставою деліктної відповідальності є протиправне винне діяння особи, яка завдала шкоду, для відшкодування завданої шкоди необхідно довести неправомірність поведінки особи, вину завдавача шкоди, наявність шкоди, причинний зв`язок між протиправною поведінкою та заподіяною шкодою. Наявність усіх зазначених умов є обов`язковим для прийняття судом рішення про відшкодування шкоди, відсутність хоча б одного з цих елементів виключає відповідальність за заподіяну шкоду. У деліктних правовідносинах саме на позивача покладається обов`язок довести наявність шкоди, протиправність (незаконність) поведінки заподіювача шкоди та причинний зв`язок такої поведінки із заподіяною шкодою. Своєю чергою відповідач повинен довести, що в його діях відсутня вина у заподіянні шкоди. У даному випадку вироком Рахівського районного суду від 05.03.2025 у справі №\~305/4015/24 відповідач [PERSON] визнаний винуватим у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого за ч. 4 ст. 246 КК України, за те, що 17.10.2024 вчинив незаконну рубку семи сироростучих дерев у межах населеного пункту с. Білин Рахівського району (Рахівська територіальна громада), заподіявши інтересам довкілля тяжкі наслідки у вигляді заподіяння матеріальної шкоди у розмірі 127\~637,08 грн. Вказаний вирок не оскаржувався та набув законної сили, цивільний позов у ньому не пред`являвся. Вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою (ч. 6 ст. 82 ЦПК України). Відповідно до ч. 7 ст. 128 Кримінального процесуального кодексу України, особа, яка не пред`явила цивільного позову в кримінальному провадженні, а також особа, цивільний позов якої залишено без розгляду, має право пред`явити його в порядку цивільного судочинства. До позовної заяви прокурором долучено висновок експерта за №\~СЕ-19/120-24/12426-ФХЕД від 30.10.2024, яким визначено розмір екологічного збитку (шкоди завданої довкіллю) внаслідок незаконної рубки семи дерев породи бук на загальну суму 127\~637,08 грн. Прокурор 14.08.2025 звернувся до Рахівської міської ради як до органу місцевого самоврядування, уповноваженого звертатися про відшкодування шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, на що 18.08.2025 отримав відповідь за №\~06-3/1379, у якій зазначено, що збитки не відшкодовані у добровільному порядку, а міська рада з позовом до [PERSON] звертатися не буде. Перед поданням даного позову до суду прокурором 19.08.2025 скеровано до Рахівської міської ради повідомлення в порядку ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», в якому зазначено про заявлення позову та роз`яснено можливість оскарження наявність підстав для представництва інтересів держави. Відповідно до ст. 131-1 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і порядку, що визначені законом. Як передбачено ч. 3 ст. 128 КПК України, цивільний позов в інтересах держави пред`являється прокурором, який повинен обґрунтувати наявність підстав для здійснення представництва інтересів громадянина або держави в суді. Згідно зі ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», на органи прокуратури покладено функцію представництва інтересів громадянина або держави в суді у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також відсутності такого органу. Відповідно до ч.ч. 3, 4 ст. 56 ЦПК України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду із позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами. Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій скарзі заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Подана прокурором позовна заява відповідає наведеним вимогам. Статтею 12 ЦПК України передбачено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Позивачем (прокурором) надано суду докази на підтвердження обставин, на які він посилається, відповідач жодних доказів суду не подав, тому справа розглянута на підставі наявних доказів, за результатами чого суд дійшов висновку про наявність підстав для повного задоволення позовних вимог. Відповідно до ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Враховуючи, що позовні вимоги задоволено повністю, а позивач від сплати судового збору звільнений на підставі п. 6 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір», з відповідача необхідно стягнути судовий збір, який підлягав сплаті за подання до суду даного позову у розмірі 3\~028 грн (1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб за одну позовну вимогу майнового характеру ціною 127\~637,08 грн).

Outcome: approved