Jurisdiction: civil
Date: 2025-10-29 00:00:00

В вересні 2023 року позивачка звернулась до суду з позовною заявою про поділ майна подружжя та витребування майна із чужого незаконного володіння, згідно якої просила суд поділити спільне сумісне майно, виділивши [PERSON] , [INFO] майно, вказане в акті опису від 01.09.2023р. за N? 1 - 9 а саме: - пилу електричну цепну, у разі відсутності стягнути її вартість у розмірі 2399 грн., з [PERSON] , [INFO] на користь [PERSON] , [INFO] . - гойдалку садову, у разі відсутності стягнути її вартість у розмірі 2299 грн., з [PERSON] , [INFO] на користь [PERSON] , [INFO] . - теплицю 18 кв.м, у разі відсутності стягнути її вартість у розмірі 8400 грн., з [PERSON] , [INFO] на користь [PERSON] , [INFO] . - ставок садовий, у разі відсутності стягнути його вартість у розмірі 3744 грн., з [PERSON] , [INFO] на користь [PERSON] , [INFO] . - насос для чистки ставка, у разі відсутності стягнути його вартість у розмірі 1610,13 грн., з [PERSON] , [INFO] на користь [PERSON] , [INFO] . - газонокосарку тример «Bos», у разі відсутності стягнути її вартість у розмірі 1199 грн., з [PERSON] , [INFO] на користь [PERSON] , [INFO] . - м?який куток в альтанку, у разі відсутності стягнути його вартість у розмірі 600 грн., з [PERSON] , [INFO] на користь [PERSON] , [INFO] . - пісочницю, у разі відсутності стягнути її вартість у розмірі 683 грн., з [PERSON] , [INFO] на користь [PERSON] , [INFO] . - плиту електричну на одну комфорку, у разі відсутності стягнути її вартість у розмірі 800 грн., з [PERSON] , [INFO] на користь [PERSON] , [INFO] . [PERSON] , [INFO] виділити інше майно, зазначене в акті опису від 01.09.2023 р. за № 10 -12 а саме: цегляний мангал з дахом, альтанку дерев`яну, душову з пеноблоку. Зобов?язати [PERSON] , [INFO] передати [PERSON] , [INFO] при наявності пилу електричну цепну, гойдалку садову, теплицю 18 кв.м, ставок садовий, насос для чистки ставка, газонокосарку тример «Воsш», м?який куток в альтанку, пісочницю, плиту електричну на одну комфорку. Витребувати у [PERSON] , [INFO] та передати [PERSON] , [INFO] , стіл офісний зі стільницею блакитного кольору, офісну навісну поличку червоного кольору, дитячі речи (надувні круг та нарукавники, підстілки 3 штуки, маску для ниряння, парасольку від сонця, дитячі розмальовки), шафу дводверну коричневого кольору, двокамерний холодильник ноуфрост, скляну вазу червоного кольору, скляну попільничку червоного кольору, кришталеву вазу у вигляді колби, кришталеву вазу з квадратною основою. Позов обґрунтувала тим, що 15.07.2016 р. вона зареєструвала шлюб з відповідачем по справі. 23.12.2022 р. рішенням Жовтневого районного суду м. Кривого Рогу шлюб між ними був розірваний. Спільно придбане з відповідачем майно під час шлюбу добровільно не поділено, оскільки відповідач не бажає його ділити. Все вищезазначене майно знаходиться у відповідача на дачі, яка розташована в м. Кривому Розі, ділянка 2/14 садівницьке товариство «Колос». Ухвалою суду від 18.10.2023 відкрито провадження у справі, призначено підготовче судове засідання. Ухвалою суду від 12.02.2024 призначено судову оціночно-будівельну експертизу. 21.08.2024 року позивачка подала до суду заяву про збільшення позовних вимог, згідно якої просила додати до заявлених вимог вимогу про стягнення з [PERSON] , [INFO] на користь [PERSON] , [INFO] грошову компенсацію за частку спільно придбаного майна під час шлюбу у розмірі 33210,00 грн. Ухвалою суду 11.11.2024 закрито підготовче судове засідання, справ призначено до судового розгляду. В судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримав, просив їх задовольнити. Відповідач правом подання відриву на позовну заяву не скористався. В судовому засіданні представник відповідача адвокат Храмов М.П. частково визнав позовні вимоги в частині поділу спільного майна, а саме ставка судового вартістю 3744, 00 грн. та насосу для чистки ставку вартістю 1610,13 грн. В іншій частині вимог просив відмовити. Допитана в судовому засіданні свідок [PERSON] суду надала пояснення, що знає сім`ю з 2014 року, вона цивільна дружина брата позивачки. Знає що є дача,останній раз там була в жовтні 2021 року, по сусідські заходила в гості. Електричну пилу бачила в 2021 році, пиляли гілки, гойдалка з`явилась в 2022 року, ставок садовий також бачила, косилку бачила, назва БОШ, пісочниця, плита однокомфорна була. Все було на ділянці. Мангал будувався в 2022 році найманим працівником та кумом, матеріали були завезенні напередодні. Бачила стіл офісний,стояв в кімнаті,бачила дитячі речі,нарукавники,маска для пірнання,малюнки. Двокамерний холодильник також бачила. Бачила як підвозили матеріали та як вони знаходились там. Просто бачила ці речі, не знає чиї вони. Не була присутня при купівлі цього майна. Висновок зробила, що раніше його там не було та зі слів позивача та відповідача. На дачу приїжджали завжди разом, лише пару разів бачила позивачку саму з дитиною. Допитана в судовому засіданні свідок [PERSON] суду надала пояснення, що була на товаристві Колос, може початок липня 2022 року. Бачила на дачі пилу, гойдалку садову, теплицю, прут садовий, газонокосарка БОШ, плита електрична, цегляний мангал, душова, вже все було 2022 року. Було багато дитячих речей. Бачила холодильник на першому поверсі. Коли будувалась альтанка в 2021 році, мангала не було. І перший і другий раз приїжджали всі разом, з чоловіками, дітьми. Зі слів [PERSON] знала що вони купляли матеріали. З позивачкою спілкується з 2005, з відповідачем з 2014 року. Після грудня 2022 році не була в особистій квартирі [PERSON] . Допитаний в судовому засіданні свідок [PERSON] суду надав пояснення, що знайомий з [PERSON] з 2000 року. Відомо про дачну ділянку,бував там з 2000 року. [PERSON] ділянка була його мами, після грудня 2022 року бував на дачі та вдома. Ніколи не цікавило, яка там ваза, де стоїть. [PERSON] електричну не бачив. Ставок бачив, не працював. Знає, що стоїть холодильник, а який він там не знає. Альтанка та мангал будувався в 2021 році,самостійно будували [PERSON] та [PERSON] . Був пару раз та бачив як вони робили самостійно Точної дати не знає, коли почали будувати альтанку, може сказати тільки рік - 2021р., закінчили також може сказати тільки рік - 2022р. Будував [PERSON] , він їх кум. Допитаний в судовому засіданні свідок [PERSON] суду надав пояснення, що познайомились в 2012 році. Відомо що в грудні 2022 року розлучились. Спілкувався з [PERSON] , бував в нього вдома, відомо що в нього є дачна ділянка,бував там після 2022 року. Газонокосарку, м`який куточок, як дитина приїжджала покупатись, то дитина мала все при собі, сильно не вдивлявся. Холодильник двокамерний стояв, не пам`ятає назву, працював. Не бачив як будували, але зі слів [PERSON] будували самі альтанку. Альтанка дерев`яна. Дрова зберігались при вході, то справа лежали дошки накриті поліетиленом. Допитаний в судовому засіданні свідок [PERSON] суду надав пояснення, що знайомий з відповідачем зі школи, 1984 рік. З позивачем з 2018 році. Відомо про дачу, бував там. Після грудня 2022 року бував двома та на дачній ділянці. Не пам`ятає, щоб бачив такі речі, може і були. Будував альтанку та мангал разом з [PERSON] ,особисто своїми руками в 2021 році влітку. Коли вже приїхав допомагати матеріали вже були, не ставив питання, де воно взялось. Будував своїми інструментами. Суд, дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, встановив такі фактичні обставини та відповідні їм правовідносини. Судом встановлено, що сторони перебували у зареєстрованому шлюбі з 15 липня 2016 року, який був розірваний на підставі рішення Жовтневого районного суду м. Кривого Рогу від 23.12.2022. Згідно з висновком судового експерта з питань оціночно-будівельної експертизи №20-24 оціночна вартість цегляного мангала з дахом, що розташований за адресою: [ADDRESS] , на дату проведення дослідження (травень 2024 року) становить 9801,00 грн, оціночна вартість дерев`яної альтанки, що розташована за адресою: [ADDRESS] , на дату проведення дослідження (травень 2024 року) становить 43 104,00грн, оціночна вартість душової, що розташована за адресою: [ADDRESS] , на дату проведення дослідження (травень 2024 року) становить 35 749,00 грн. Відповідно до частини третьої статті 368 ЦК України майно, набуте подружжям за час шлюбу, є їхньою спільною сумісною власністю, якщо інше не встановлено договором або законом. Частиною другою статті 372 ЦК України встановлено, що у разі поділу майна, що є у спільній сумісній власності, вважається, що частки співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між ними або законом. Статтею 60 СК України встановлено, що майно, набуте подружжям за час шлюбу, належить дружині та чоловікові на праві спільної сумісної власності незалежно від того, що один з них не мав з поважної причини (навчання, ведення домашнього господарства, догляд за дітьми, хвороба тощо) самостійного заробітку (доходу). Вважається, що кожна річ, набута за час шлюбу, крім речей індивідуального користування, є об`єктом права спільної сумісної власності подружжя. Частиною першої статті 61 СК України встановлено, що об`єктом права спільної сумісної власності подружжя може бути будь-яке майно, за винятком виключеного з цивільного обороту. Відповідно до частини першої статті 69 СК України дружина і чоловік мають право на поділ майна, що належить їм на праві спільної сумісної власності, незалежно від розірвання шлюбу. Суб`єктивне право на поділ майна, що перебуває на праві спільної сумісної власності подружжя, належить кожному з них незалежно від того, в який момент здійснюється поділ: під час шлюбу або після його розірвання. Поділ може бути здійснений як за домовленістю подружжя, так і за судовим рішенням. В основу поділу покладається презумпція рівності часток подружжя, яка може бути спростована домовленістю подружжя або судовим рішенням. Частинами першою та другою статті 70 СК України визначено, що у разі поділу майна, що є об`єктом права спільної сумісної власності подружжя, частки майна дружини та чоловіка є рівними, якщо інше не визначено домовленістю між ними або шлюбним договором. При вирішенні спору про поділ майна суд може відступити від засади рівності часток подружжя за обставин, що мають істотне значення, зокрема якщо один із них не дбав про матеріальне забезпечення сім`ї, приховав, знищив чи пошкодив спільне майно, витрачав його на шкоду інтересам сім`ї. Принцип рівності часток застосовується незалежно від того, чи здійснюється поділ у судовому або у позасудовому порядку. Згідно зі статтею 71 СК України майно, що є об`єктом права спільної сумісної власності подружжя, ділиться між ними в натурі. Якщо дружина та чоловік не домовилися про порядок поділу майна, спір може бути вирішений судом. При цьому суд бере до уваги інтереси дружини, чоловіка, дітей та інші обставини, що мають істотне значення. Неподільні речі присуджуються одному з подружжя, якщо інше не визначено домовленістю між ними. Речі для професійних занять присуджуються тому з подружжя, хто використовував їх у своїй професійній діяльності. Вартість цих речей враховується при присудженні іншого майна другому з подружжя. Присудження одному з подружжя грошової компенсації замість його частки у праві спільної сумісної власності на майно, зокрема на житловий будинок, квартиру, земельну ділянку, допускається лише за його згодою, крім випадків, передбачених Цивільним кодексом України. Присудження одному з подружжя грошової компенсації можливе за умови попереднього внесення другим із подружжя відповідної грошової суми на депозитний рахунок суду. Сутність поділу полягає в тому, що кожному з подружжя присуджуються в особисту власність конкретні речі, а також здійснюється розподіл майнових прав та обов`язків. При здійсненні поділу в судовому порядку суд має виходити з презумпції рівності часток. При винесенні рішення суд має керуватися обставинами, що мають істотне значення, якими можуть бути, насамперед, ступінь трудової та (або) фінансової участі кожного з подружжя в утриманні спільного майна, зроблених поліпшеннях, доцільність та обґрунтованість укладених правочинів, спрямованих на розпорядження спільним майном, наявність або відсутність вчинення одним з подружжя дій, що порушують права другого з подружжя, суперечать інтересам сім`ї, матеріальне становище співвласників тощо. Поділ спільного сумісного майна подружжя здійснюється з визначення кола об`єктів спільної сумісної власності подружжя і встановлення їхньої вартості. За змістом частини третьої статті 12, частини першої статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи (частина перша статті 76 ЦПК України). Згідно з частиною першою статті 80 ЦПК України достатніми є докази, які в своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Відповідно до частин першої, другої статті 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (справа «Серявін та інші проти України» рішення ЄСПЛ від 10 лютого 2010 року ) (Постанови КЦС ВС від 07.10.2020 року у справі № 465/3586/17, від 08.10.2020 у справі № 712/22134/12, від 05.10.2020 у справі № 347/637/18, від 27.10.2020 у справі №243/11349/18). Європейський суд з прав людини вказав, що пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними залежно від характеру рішення…Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи ( справа «Проніна проти України», рішення ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року) (Постанова КЦС ВС від 20.10.2020 у справі №756/536/19, від 15.10.2020 у справі № 759/14004/15-ц, від 15.10.2020 у справі №157/398/15-ц, від 13.10.2020 № 161/4641/17, 20.10.2020 у справі № 213/112/19, від 12.10.2020 у справі № 585/2958/17, від 12.101.2020 у справі №521/7401/15, від 09.10.2020 у справі №161/7515/15-ц). Дослідивши докази у справі у їх сукупності, допитавши свідків, суд приходить до висновку про часткове задоволення позовних вимог з наступних підстав. Наданий суду акт від 01.09.2023 р. складений позивачкою та свідками у справі [PERSON] та [PERSON] суд не бере до уваги, оскільки допитані в суді свідки не підтвердили факти викладені в ньому, а саме факт придбання зазначеного в ньому майна, оскільки не були присутніми при його придбанні та не підтвердили факту того, що на момент звернення до суду з позовною заявою спірне майно знаходиться у відповідача [PERSON] . Надані суду роздруківки щодо доставки гойдалки садової та пили електричної не містять інформації про особу, яка придбала товар, а інформація про посилку містить інформацію, що отримувачем товару (теплиці 18 м.кв.) є позивачка, що не підтверджує отримання відповідачем цього майна та знаходження цього майна у нього. Виписка з банківського рахунку позивачки не містить інформації про якісний та кількісний склад майна або послугу, що придбавались за зазначеними операціями, як і чек з інтернет-магазину на суму 683,00 грн. Належних та допустимих доказів часу та способу побудови цегляного мангалу з дахом, альтанки дерев`яної, душової з пеноблоку - суду не надано. Також суду не надано документів, що підтверджують право власності на зазначені об?єкти та правомірність їх побудови у відповідності до норм чинного законодавства. Цивільний кодекс України у частині першій статті 376 ЦК України визначає поняття самочинного будівництва. Житловий будинок, будівля, споруда, інше нерухоме майно вважаються самочинним будівництвом, якщо вони збудовані або будуються на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи чи належно затвердженого проекту, або з істотними порушеннями будівельних норм і правил. Особа, яка здійснила або здійснює самочинне будівництво нерухомого майна, не набуває права власності на нього (частина друга зазначеної статті). Самочинно збудоване нерухоме майно не є об`єктом права власності, а тому не може бути предметом поділу (постанови Верховного Суду від 04 грудня 2013 року у справі № 6 -130цс13 та від 30 вересня 2015 року у справі № 6-286цс15, а також Верховний Суд у складі Касаційного цивільного суду у постановах від 06 березня 2019 року у справі № 361/4685/17 (провадження № 61-44133св18), від 15 квітня 2020 року у справі № 307/3957/14-ц (провадження № 61-43540св18), від 03 червня 2020 року у справі № 722/1882/16-ц (провадження № 61-39287св18) та ін.). Особа не набуває права власності на самочинне будівництво (постанови Верховного Суду від 23 червня 2020 року у справі № 680/214/16 (провадження №14-445цс16) та від 14 вересня 2021 року у справі № 359/5719/17 (провадження №№ 14-8цс21)), а тому визнання права спільної власності подружжя та його поділ є неможливим. У частині другій статті 372 ЦК України вказано, що в разі поділу майна, що є у спільній сумісній власності, вважається, що частки співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між ними або законом. Щодо вимог про витребування у [PERSON] та передачі [PERSON] - столу офісного зі стільницею блакитного кольору, офісної навісної полички червоного кольору, дитячих речей (надувні круг та нарукавники, підстілки 3 штуки, маску для ниряння, парасольку від сонця, дитячі розмальовки), шафи дводверної коричневого кольору, двокамерного холодильнику ноуфрост, скляної вази червоного кольору, скляної попільнички червоного кольору, кришталевої вази у вигляді колби, кришталевої вази з квадратною основою, то слід зазначити, що саме власник має право витребувати майно із чужого незаконного володіння (стаття 387 ЦК України). Позивачкою не надано жодних доказів, що підтверджують право власності на майно, яке вона просить витребувати у відповідача, рівно, і жодних доказів, що спірне майно знаходиться у відповідача у справі. Щодо поданої заяви про збільшення позовних вимог, слід зазначити, що отримавши таку заяву суд має визначити її зміст і вирішити, чи це подання нового позову, чи збільшення або зменшення розміру позовних вимог, чи об`єднання позовних вимог, чи зміна предмета або підстав позову. Оскільки предмет позову кореспондує зі способами захисту права, які визначені, зокрема, ст. 16 ЦК України, то зміна предмета позову означає зміну самої вимоги позивача, тобто вибір іншого способу захисту свого права (відмінного від того, що був зазначений спочатку). А зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасно змінити і предмет, і підстави позову не можна, оскільки це фактично буде новий позов із іншою матеріально-правовою вимогою та новими обставинами. Водночас збільшення або зменшення розміру позовних вимог стосується лише зміни кількісних показників за тією самою вимогою, яка була заявлена раніше. Це може стосуватися тільки вимог майнового характеру. Додавання нових вимог, які не були зазначені в тексті позовної заяви, під виглядом збільшення розміру позовних вимог є неправомірним. Якщо у заяві про зміну предмета або підстав позову зазначено нову вимогу, яка базується на інших обставинах і правових підставах, це, по суті, є новим позовом. При зверненні до суду з позовною заявою, позивачкою не ставилось питання про стягнення грошової компенсації за частку спільно придбаного майна під час шлюбу. Заява про зміну предмету позову позивачкою не подавалась. Отже, суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог частково та здійснити поділ спільного майна подружжя, визнавши право власності на спільне майно подружжя: ставок садовий вартістю 3744,00 грн., насос для чистки ставку, вартістю 1610,13 грн. - по 1/2 за [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] . Згідно з частиною 1 статті 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. У зв`язку з поданням позову позивачем був сплачений судовий збір у загальному розмірі 1074,00 грн. Крім того позивачем було сплачено експерту з проведення експертної оцінки - 15000 грн. За результатами розгляду цієї справи позов [PERSON] задоволено частково на суму 1/2 вартості майна в сумі 2677,07 грн, що складає 2,86 % від загальної суми заявлених ним вимог. Отже, судові витрати підлягають відшкодуванню позивачці пропорційно розміру задоволених позовних вимог: судовий збір в розмірі 30,72 грн, витрати за проведення експертної оцінки - 429,00 грн. На підставі викладеного, згідно ст. ст.60, 69, 70, 71 Сімейного кодексу України, ст.368, 369 ЦК України,

Outcome: partial