Jurisdiction: civil
Date: 2025-11-04 00:00:00

У серпні 2025 року адвокат Єфремова Ірина Іванівна, яка діє в інтересах [PERSON] , звернулася до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області з заявою про встановлення факту родинних відносин, заінтересовані особи: [PERSON] ,\~ [PERSON] , Узинська державна нотаріальна контора, в якій просила встановити факт родинних відносин,\~ між [PERSON] ( [INFO] ) уродженки с. Блощинці Білоцерківського району Київської області, яка являється донькою померлої матері [PERSON] , яка померла [INFO] . В обґрунтування заяви зазначила, що [INFO] померла [PERSON] , з якою [PERSON] перебувала в родинних стосунках, а саме вона була її матір`ю. Ще за життя [PERSON] склала заповіт, згідно якого земельну ділянку члена колективного сільськогосподарського товариства «Мрія», с. Блощинці, площею 3,450 га посвідчену державним актом серії Р2 № 382315 розташовану в межах Острійківської сільської ради заповіла [PERSON] . Звернувшись до Узинської державної нотаріальної контори для отримання свідоцтва про спадщину, нотаріусом Лесею Малькевич було відмовлено у видачі свідоцтва на спадщину, та складено листа за вих.. № 26/02-14 від 14 січня 2025 року. У вказаному листі зазначено, що 14 серпня 2025 року Узинською державною нотаріальною конторою заведена спадкова справа № 9/2025 до майна померлої [INFO] [PERSON] , [INFO] , яка постійно проживала та була зареєстрована на день смерті за адресою: [ADDRESS] . З поданих документів до заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , неможливо встановити родинні відносини, а саме те, що [PERSON] є матір`ю [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] , оскільки згідно свідоцтва про смерть по батькові померлої зазначено « [PERSON] », а згідно свідоцтв про народження [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] у графі відомості про матір: по батькові матері зазначено « [PERSON] », також згідно свідоцтва про народження [PERSON] та повного Витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про народження [PERSON] ім`я дитини « [PERSON] », а згідно паспорта « [PERSON] ». У зв`язку із зазначеним, Узинською державною нотаріальною конторою було запропоновано [PERSON] звернутись до суду за встановленням факту родинних відносин зі спадкодавцем. Таким чином, лише при оформленні спадщини було виявлено розбіжності записів у документах. Протягом тривалого часу, ні померла, ні її діти не звертали уваги на зміну по-батькові матері. [PERSON] , отримала паспорт, в якому було змінено ім`я « [PERSON] » з розмовного на офіційне ім`я « [PERSON] ».\~ Оскільки Свідоцтво про народження\~ [PERSON] було оформлено в с. Блощенці, Узинського району, Київської області, можливо припустити запис новонародженої за ім`ям названим батьками у пестливій формі. В подальшому, при оформлені паспорта [PERSON] , було використано офіційне ім`я - [PERSON] , що відповідало офіційному стилю офіційних документів, а саме: свідоцтво про укладення шлюбу та паспорт громадянина України.\~ З народження [PERSON] мала документ про народження з ім`ям « [PERSON] », інших свідоцтв про народження не мала. У листі державного нотаріуса Узинської державної нотаріальної контори також зазначено про невідповідність по-батькові у свідоцтвах про народження дітей, де зазначено по-батькові « [PERSON] », а в паспорті та в свідоцтві про смерть - [PERSON] . Однак, [PERSON] та [PERSON] є одна й та ж сама особа. За життя [PERSON] , яка була записана при народженні як [PERSON] , не звертала уваги на те, що скоротили по батькові, та не придавала тому значення. Однак, при отримані паспорта громадянина України, внесено запис по батькові як [PERSON] , а за виправленням помилки при записі ніхто уваги не звертав. Всі наступні документи вже оформлювались на підставі паспорта, в якому було зазначено по батькові « [PERSON] », що є скороченою формою ім`я « [PERSON] ».\~ Протягом життя мати [PERSON] розповідала, що записали її в паспорті як [PERSON] , що викликало посмішку, до моменту оформлення спадщини. Заявниця весь час спільно проживала із своєю матір`ю, доглядала її. Мати - [PERSON] залишила заповіт на ім`я своєї доньки - [PERSON] . Однак, виникла необхідність звернутись до суду для встановлення родинних відносин із своєю матір`ю. Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 11.08.2025, головуючим суддею визначено суддю Кошеля Б.І. та матеріали передані для розгляду. Ухвалою судді від 26 серпня 2025 року прийнято до розгляду та відкрито провадження у вищезазначеній справі. Постановлено проводити розгляд справи в порядку окремого провадження та призначено судове засідання 05 листопада 2025 року. Витребувано в Узинської державної нотаріальної контори належним чином завірену копію спадкової справи на ім`я спадкодавця [PERSON] , яка померла [INFO] (№\~ у нотаріуса 9/2025, № у Спадковому реєстрі 73496774). Судом 22.09.2025 р. за вх..№54170 отримано від державного нотаріуса Узинської державної нотаріальної контори Лесі Малькевич, копію спадкової справи №9/2025, заведеної 14.01.2025 після померлої [INFO] [PERSON] . Учасники справи в\~ судове засідання не з`явилися, представників не направили, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином. Судом 05.11.2025 р. за вх..№54188 отримано заяву, в якій представник заявника адвокат Єфремова І. І. просила розгляд справи проводити у відсутності заявника та представника за наявними в справі матеріалами. Заяву підтримує та просить задовольнити. Заінтересована особа [PERSON] подав до суду заяву, яка була зареєстрована канцелярією суду 05.11.2025 р. за вх..№64187, в якій просив провести розгляд справи за його відсутності, не заперечує проти задоволення заяви про встановлення факту родинних відносин. Також просив врахувати, що він підтверджує, що [PERSON] є його сестрою та їхньою матір`ю була [PERSON] . Майнові спори у них відсутні. Судом 04.11.2025 р. за вх.. №64095 отримано заяву, в якій заінтересована особа [PERSON] просила розгляд справи проводити без її участі. Проти задоволення заяви про встановлення факту родинних відносин не заперечує. В заяві підтверджує, що [PERSON] є її рідною сестрою та їхньою матір`ю була [PERSON] . Відповідно до ч. 3 ст. 211 ЦПК України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. Відповідно до частини 2 статті 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, дослідивши матеріали справи, матеріали спадкової справи, повно та всебічно з`ясувавши всі обставини, що мають значення для правильного вирішення справи та надавши їм належну правову оцінку, встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини. Згідно із ч.1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизначених або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Відповідно до ч. 1 ст. 5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У відповідності до положень ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Положеннями ч.1 ст. 19 ЦПК України визначено, що суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства. Частиною 1 ст. 293 ЦПК України визначено, що окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав. Суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення (п.5 ч.2 ст. 293 ЦПК України). Відповідно до п.1 ч.1 ст.315 ЦПК України - суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами. Суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, якщо: згідно із законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав; чинне законодавство не передбачає іншого порядку їх встановлення; заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; встановлення такого факту не пов`язується з подальшим вирішенням спору про право. Таким чином, юридичні факти можуть бути встановленні лише для захисту, виникнення, зміни або припинення особистих чи майнових прав самого заявника. Відповідно до ч. 1 ст. 316 ЦПК України заява фізичної особи про встановлення факту, що має юридичне значення, подається до суду за місцем її проживання. Відповідно до п.1 постанови Пленуму Верховного Суду України № 5 від 31.03.1995 «Про судову практику в справах встановлення фактів, що мають юридичне значення» (далі - постанови Пленуму) із змінами та доповненнями від 25.05.1998, в порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, якщо: згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право. За умовами п. 7 постанови Пленуму Верховного Суду України N 5 від 31.03.95 року «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення», суд вправі розглядати справи про встановлення факту родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки. Так, судом встановлено,\~ що [INFO] померла [PERSON] , [INFO] , уродженка села Фарбоване Яготинського району Київської області, місце смерті м. Біла Церква,\~ що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] . Відповідно до заповіту від 05.06.2008 року, посвідченого секретарем Острійківської сільської ради Білоцерківського району Київської області Дубовик Л. Ф., зареєстрованого в реєстрі за №168, [PERSON] на випадок її смерті зробила розпорядження, а саме: земельну ділянку члена колективного сільськогосподарського товариства «Мрія», с. Блощинці, площею 3,450 га посвідчену державним актом серії Р2 № 382315 розташовану в межах Острійківської сільської ради заповіла [PERSON] . [PERSON] звернулася до Узинської державної нотаріальної контори з метою оформлення права на спадщину. Державний нотаріус Узинської державної нотаріальної контори Леся Малькевич листом від 14.01.2025 р. за №26/02-14 було відмовлено у видачі свідоцтва на спадщину. У вказаному листі зазначено, що 14 серпня 2025 року Узинською державною нотаріальною конторою заведена спадкова справа № 9/2025 до майна померлої [INFO] [PERSON] , [INFO] , яка постійно проживала та була зареєстрована на день смерті за адресою: [ADDRESS] . З поданих документів до заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , неможливо встановити родинні відносини, а саме те, що [PERSON] є матір`ю [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] , оскільки згідно свідоцтва про смерть по батькові померлої зазначено « [PERSON] », а згідно свідоцтв про народження [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] у графі відомості про матір: по батькові матері зазначено « [PERSON] », також згідно свідоцтва про народження [PERSON] та повного Витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про народження [PERSON] ім`я дитини « [PERSON] », а згідно паспорта « [PERSON] ». При відкритті спадщини нотаріус перевіряє факт смерті, час і місце відкриття спадщини, Узинською державною нотаріальною конторою було запропоновано [PERSON] звернутись до суду за встановленням факту родинних відносин зі спадкодавцем. З матеріалів спадкової справи №9/2025, щодо спадщини померлої\~ [INFO] [PERSON] , вбачається, що з заявою про прийняття спадщини звенулася [PERSON] . Інших спадкоємців за заповітом немає. Спадкоємцями, які мають право на обов`язкову частку, що передбачено ст. 1241 ЦК України, є [PERSON] та [PERSON] , які подали заяви, в якій зазначили, що не претендують на одержання свідоцтва про право на спадщину за законом. Звертаючись до суду з заявою про встановлення факту родинних відносин заявник зазначає, що оскільки є невідповідності між свідоцтвом про народження та по батькові матері заявниці, вона позбавлена можливості підтвердити родинні відносини із спадкодавцем та отримати свідоцтво про право на спадщину за заповітом. Так,\~ з наявного в матеріалах справи свідоцтва про народження серії [NUMBER] , виданого с. Блощинці Узинського району Київської області [INFO] , а/з № 13, вбачається батьками [PERSON] , [INFO] зазначені [PERSON] та [PERSON] . Згідно свідоцтва про одруження серії [NUMBER] , виданого Острійківською сільською радою, Білоцерківського району Київської області 09 травня 1981 року, [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] уродженка с. Блощинці Білоцерківського району Київської області, 09.05.1981 р. зареєстрували шлюб. Прізвище дружини після реєстрації шлюбу « [PERSON] ». З копії паспорту серії [NUMBER] , виданого MB № 1 Білоцерківського МУГУ МВС України в Київській області 26 липня 1996 року на ім`я [PERSON] вбачається, що остання народилася [INFO] в с. Блощенці Білоцерківського району Київської області. З відповіді Білоцерківського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Білоцерківському районі Київської області ЦМУ МЮ (м. Київ) від 26.02.2025 р. за №30.1-33/384\~ вбачається, що в архіві відділу зберігаються наступні актові записи: - про народження №13 від 11.11.1958 року [PERSON] , [INFO] , батьком якої є [PERSON] , матір`ю - [PERSON] , складений виконавчим комітетом Блощинецької сільської ради Білоцерківського району Київської області; - актовий запис про шлюб № 9 від 09.05.1981 року між [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] , складений виконавчим комітетом Острійківської сільської ради Білоцерківського району Київської області. Крім того, в матеріалах справи наявне свідоцтво про шлюб серії [NUMBER] , виданого с. Блощинці Узинського району Київської області [INFO] , з якого вбачається, що [PERSON] , 1926 р.н.\~ та [PERSON] , 1938 р.н. (місце народження с. Фарбоване Яготинського району Київської області)\~ 22 січня 1958 року зареєстрували шлюб, прізвище дружини після реєстрації шлюбу « [PERSON] ». З копії паспорту серії [NUMBER] виданого Білоцерківським РВ ГУ МВС України у Київській області вбачається, що [PERSON] народилася [INFO] , місце народження с. Фарбоване Яготинського району Київської області. Відповідно ч.ч.1-4 ст. 10 ЦПК України, суд при розгляді справи керується принципом верховенства права. Суд розглядає справи відповідно до Конституції України, законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України. Суд застосовує інші правові акти, прийняті відповідним органом на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що встановлені Конституцією та законами України. Суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права. Згідно ч.1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Відповідно до ч. 3 ст. 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно до ч. 1 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дні, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин ( фактів ), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, які мають значення для вирішення справи. Частиною 2 статті 77 ЦПК України встановлено, що предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухвалені судового рішення. Частиною 5, 6 статті 81 ЦПК України докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Відповідно ч.1 ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Факт родинних відносин між фізичними особами (п. 1 ч. 1 ст. 256 ЦПК) встановлюється у судовому порядку, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки для заявника: право на спадщину, право на пенсію у зв`язку із втратою годувальника, одержання компенсації тощо. Визначальною обставиною під час розгляду заяви про встановлення певних фактів у порядку окремого провадження є те, що встановлення такого факту не пов`язане з наступним вирішенням спору про право цивільне. Під спором про право необхідно розуміти певний стан суб`єктивного права; спір є суть суперечності, конфлікт, протиборство сторін, спір поділяється на матеріальний і процесуальний. Таким чином, виключається під час розгляду справ у порядку окремого провадження існування спору про право, який пов`язаний з порушенням, оспорюванням або невизнанням, а також недоведенням наявності суб`єктивного права за умов, що є певні особи, які перешкоджають у реалізації такого права. У порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, зокрема, якщо згідно із законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав осіб; встановлення факту не пов`язується із наступним вирішенням спору про право. Такої правової позиції дотримується і Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду в постанові від 15 квітня 2020 року справі № 302/991/19, провадження № 61-1128св20. Поняття «родинність» розглядається як родинні зв`язки між людьми, що ґрунтуються на походженні однієї особи від іншої чи кількох осіб від спільного пращура; кровний зв`язок осіб, що походять один від одного чи від спільного пращура. Враховуючи вищенаведене, судом достовірно встановлений факт родинних відносин між заявником та померлою [PERSON] , що належним чином підтверджується доказами, що знаходяться в матеріалах справи. Відповідно до ч. 2 ст. 315 ЦПК України - у судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення (суд ураховує роз`яснення Верховного Суду «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення»: "суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії свідоцтва про право на спадщину"). Виникнення особистих, майнових прав громадян, їх зміну і припинення закон пов`язує з настанням чи зміною певних обставин, тобто з юридичними фактами, які підтверджуються різними свідоцтвами, довідками та іншими документами, що видаються громадянам в адміністративному порядку. Не завжди заінтересована особа має можливість довести документально, що той чи інший факт мав місце (неможливість поновлення втраченого документа або виправлення наявних у ньому помилок тощо), тому допускається судовий порядок встановлення фактів, що мають юридичне значення, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки для заявника. Юридичні факти - це обставини чи життєві факти, з якими норми права пов`язують виникнення, зміну або припинення правовідносин; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; встановлення факту потрібне заявникові для конкретної мети. При вирішенні питання про встановлення факту родинних відносин, суд виходить з фактичних, встановлених в судовому засіданні обставин. Суд враховує, що законодавчо питання врегульовано положеннями Цивільного кодексу України щодо сприяння у здійсненні та охороні гарантованих Конституцією і законами України прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, що суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки для підтвердження такого факту. Суд не може відмовити в розгляді заяви про встановлення факту родинних відносин з мотивів, що заявник може вирішити це питання шляхом встановлення неправильності запису в актах громадянського стану. Згідно ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі "Серявін та інші проти України", заява № 4909/04, від 10 лютого 2010 року). Враховуючи, що Законом не передбачено порядку встановлення факту родинних відносин та іншого способу у заявника немає, суд вважає заяву обґрунтованою та доведеною. Статтею 129 1 Конституції України визначено, що суд ухвалює рішення іменем України. Судове рішення є обов`язковим до виконання. Відповідно до ч.1 ст. 18 ЦПК України - судові рішення, що набрали законної сили, обов`язкові для всіх органів державної влади і органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, посадових чи службових осіб та громадян і підлягають виконанню на всій території України (суд ураховує також роз`яснення Верховного Суду України "Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення" - рішення суду про встановлення факту, що має юридичне значення, не замінює собою документів, що видають зазначені органи, а є лише підставою для їх одержання). На підставі вищевикладеного та

Outcome: approved