Jurisdiction: civil
Date: 2025-10-29 00:00:00

\~ \~ \~ \~17.06.2025 року представник позивача звернувся до Шептицького міського суду Львівської області з позовом в інтересах [PERSON] до ТзОВ «Віка», ТзОВ «Дельта», ТзОВ «Каскад», ТзОВ «Чародійка», [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , Територіальної громади в особі Шептицької міської ради, яким просить виділити [PERSON] в натурі 8/1000 ідеальних частини в будинку [ADDRESS] , яке зареєстроване на праві спільної часткової власності за [PERSON] , площею 162,4 м.кв. та складається з торгового залу площею 88,4 кв.м., залу площею 28,9 кв.м., коридору площею 4,4 кв.м., кабінету площею 13,6 кв.м., коридору площею 6,2 кв.м., туалету площею 1,9 кв.м., кладової площею 8,6 кв.м., службового приміщення площею 10,4 кв.м.; припинити право спільної часткової власності на 8/1000 ідеальних частин будинку, що знаходиться по [ADDRESS] . \~ \~ \~ \~В обгрунтування позову послався на те, що [PERSON] належить на праві власності 8/1000 площею 162,4 кв.м. будинку за адресою [ADDRESS] . \~ \~ \~ \~За даними технічного паспорту нежитлове приміщення площею 162,4 кв.м. складається з торгового залу площею 88,4 кв.м., залу площею 28,9 кв.м., коридору площею 4,4 кв.м., кабінету площею 13,6 кв.м., коридору площею 6,2 кв.м., туалету площею 1,9 кв.м., кладової площею 8,6 кв.м., службового приміщення площею 10,4 кв.м. \~ \~ \~ \~Згідно витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, будинок за адресою [ADDRESS] , окрім позивача належить на праві спільної часткової власності ТзОВ «Каскад» (3/1000), ТзОВ «Віка» (16/1000), ТзОВ «Дельта» (16/1000), ТзОВ «Чародійка» (16/1000), [PERSON] (1/1000)., Територіальній громаді в особі Шептицької міської ради (937/1000), [PERSON] (7/1000), [PERSON] (7/1000), [PERSON] (6/1000), [PERSON] (3/1000) та [PERSON] (16/1000). Вказує, що позивач бажає виділити свою частку в праві спільної часткової власності в натурі, у зв`язку з чим звернувся в КП «Червоноградське міжміське бюро технічної інвентаризації» Львівської обласної ради задля отримання висновку про можливість такого виділу. Зазначає, що згідно висновків КП «Червоноградське міжміське бюро технічної інвентаризації» Львівської обласної ради від 31.12.2024 року щодо технічної можливості виділу частки з об`єкта нерухомого майна за технічними показниками, частка 8/1000 частин може бути виділена в натурі. Окрім цього, позивач звернувся в Управління містобудування та архітектури виконавчого комітету Шептицької міської ради, щодо присвоєння (зміни) адреси своєї частки у праві на дане нерухомоме майно. Однак, йому відмовлено у зміні адреси та роз`яснено необхідність подання додаткових документів, а саме договору про виділ(поділ) об`єкту нерухомого майна або рішення суду про виділ (поділ) майна, а тому вимушений звернутися до суду з даним позовом, оскільки договір укласти не являється можливим. Ухвалою від 04.08.2025 року прийнято позовну заяву та відкрито провадження у справі, призначено підготовче судове засідання на 01.09.2025 року, яке було відкладено до 30.09.2025 року. 30.09.2025 судове засідання не відбулося, у зв`язку із зайнятістю головуючого судді у цей час розглядом іншої справи. Ухвалою від 14 жовтня 2025 року закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до судового розгляду по суті у відкритому судовому засіданні на 28.10.2025. У судове засідання 28.10.2025 учасники не з`явилися. Представник позивача подав клопотання про розгляд справи у відсутності сторони позивача та повне підтримання позовних вимог. Відповідачі [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , ТзОВ «Каскад» в особі засновника [PERSON] , ТзОВ «Чародійка» в особі засновника [PERSON] , ТзОВ «Віка» в особі засновника [PERSON] , [PERSON] , подали заяви про розгляд справи у їх відсутності, при цьому зазначили, що не заперечують відносно задоволення позову. Представник Територіальної громади\~в особі\~Шептицької міської\~ради подав заяву про розгляд справи без його участі та при вирішення даного позову покладається на думку суду. Відповідачі ТзОВ «Дельта», [PERSON] , [PERSON] повторно у судове засідання не з`явилися, не повідомили суд про причини своєї відсутності, заяв чи клопотань не подали, хоча належним чином повідомлені про час і місце розгляду справи. В зв`язку з неявкою учасників справи, відповідно до\~ст.247 ЦПК України, розгляд справи здійснюється без фіксування судового засідання технічними засобами. Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до висновку про задоволення позовних вимог виходячи з наступного. Відповідно до\~ч.3\~ст.12\~ЦПК України\~кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно з ч.1 ст. 76 ЦПК України\~доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Належними є\~докази,\~які містять\~інформацію щодо\~предмета доказування.\~Предметом доказування\~є обставини,\~що підтверджують\~заявлені вимоги\~чи заперечення\~або мають\~інше значення\~для розгляду\~справи і\~підлягають встановленню\~при ухваленні\~судового рішення\~(ч.1,2\~ст.77 ЦПК України). Відповідно до частини другої\~статті 78 ЦПК України\~обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Згідно зі\~статтею 80 ЦПК України\~достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. Ч.1\~ст.89 ЦПК України\~визначено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Судом встановлено, що позивач є власником 8/1000 часток будинку за адресою: [ADDRESS] , що підтверджується витягами з Державного реєстру речових прав № 41642576 від 03.08.2015 року, інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна №416543368 від 06.03.2025 року. Іншими співвласниками житлового будинку за адресою: [ADDRESS] є ТзОВ «Каскад» (3/1000), ТзОВ «Віка» (16/1000), ТзОВ «Дельта» (16/1000), ТзОВ «Чародійка» (16/1000), [PERSON] (1/1000)., Територіальна громада в особі Шептицької міської ради (937/1000), [PERSON] ( 7/1000), [PERSON] (7/1000), [PERSON] (3/1000) та [PERSON] (16/1000). \~ \~ \~ \~ Згідно поданих копій витягу з Державного реєстру правочинів за №3099572 від 31.10.2006 року, акту приймання передачі індивідуально визначеного майна від 02.11.2006 року та витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно №20446101 від 02.10.2008 року вбачається, що приміщення належне [PERSON] у розмірі (6/1000) виділене в окрему одиницю і на даний час він не є співвласником будинку. Таким чином, судом встановлено, що об`єктом права власності позивача є частка в праві власності на спільне майно в цілому (постанова ВС від 28.07.2021 року у справі № 310/7011/17). Згідно технічного паспорту, належні позивачу 8/1000 частини в праві спільної часткової власності, складаються з торгового залу площею 88,4 кв.м., залу площею 28,9 кв.м., коридору площею 4,4 кв.м., кабінету площею 13,6 кв.м., коридору площею 6,2 кв.м., туалету площею 1,9 кв.м., кладової площею 8,6 кв.м., службового приміщення площею 10,4 кв.м. Відповідно до наказу Управління містобудування та архітектури Виконавчого комітету Шептицької міської ради №16-45/35-25 від 13.03.2025 року встановлено, що позивачу було відмовлено у зміні адреси, та роз`яснено необхідність подання додаткових документів, в саме договору про виділ (поділ) об`єкту нерухомого майна або рішення суду про виділ(поділ) майна. Згідно висновку КП «Шептицьке міжміське бюро технічної інвентаризації» Львівської обласної ради №6809 від 31.12.2024 року щодо технічної можливості виділу частки об`єкта нерухомого майна за технічними показниками - частки 8/1000 об`єкта нерухомого майна може бути виділена в натурі. Згідно з ч.1 ст.355 ЦК України майно, що є у власності двох або більше осіб (співвласників),належить їм на праві спільної власності (спільне майно). Власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю (ч.1 ст.356 ЦК України). Відповідно до ч.1 ст.358 ЦК України право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їхньою згодою. Згідно з ч.1 ст.364 ЦК України співвласник має право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності. Договір про виділ у натурі частки з нерухомого спільного майна укладається у письмовій формі і підлягає нотаріальному посвідченню (ч.4 ст.364 ЦК України). Верховний Суд у постанові від 17 травня 2022 року у справі № 570/2438/19 (провадження 61-11448св20) зазначив, що виділ з нерухомого майна частки як самостійного об`єкта повинен відповідати умовам, що передбачені чинними будівельними нормами, що, зокрема, встановлюється за результатами проведення будівельно-технічної експертизи та висновку щодо технічної можливості виділу. Допустимим доказом про технічну можливість поділу в натурі об`єкта нерухомого майна є висновок експерта або уповноваженого суб`єкта господарювання саме щодо технічної можливості такого поділу. Такого висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 10 лютого 2021 року у справі № 445/442/16. Отже, визначальним для виділу частки або поділу будинку в натурі, який перебуває у спільній частковій власності, є розмір часток співвласників та технічна можливість виділу частки або поділу будинку відповідно до часток співвласників. У постанові від 16 листопада 2016 року у справі №6-1443цс16 Верховний Суд виснував, що частиною першою ст. 364 ЦК України передбачено право співвласника на виділ у натурі частки з майна, що є у спільній частковій власності. За змістом цієї норми виділ частки зі спільного майна це перехід частини цього майна у власність учасника спільної власності пропорційно його частці в праві спільної власності й припинення для цієї особи права на частку у спільному майні. Системний аналіз правових норм статей 183, 358, 364 ЦК України дає підстави для висновку про те, що виділ часток (поділ) нерухомого майна, що перебуває у спільній частковій власності, є можливим, якщо кожній зі сторін буде виділено нерухоме майно, яке за розміром відповідає розміру часток співвласників у праві власності. Оскільки учасники спільної часткової власності мають право власності на зазначене майно пропорційно своїй частці в ньому, суд, здійснюючи поділ майна в натурі (виділ частки), повинен виділити його співвласнику таку частину житлового будинку та нежитлових будівель, яка відповідає розміру та вартості його частки, якщо це можливо без завдання неспівмірної шкоди господарському призначенню будівлі. Звертаючись до суду з даним позовом на підтвердження заявлених вимог позивач надав висновок Комунального підприємства Львівської обласної ради «Шептицьке міжміське бюро технічної інвентаризації» щодо технічної можливості виділу в натурі його частки з об`єкта нерухомого майна. Матеріали справи не містять доказів, які б спростовували вищевказаний висновок або підтверджували те, що спірний об`єкт нерухомості неможливо виділити в натурі. За таких обставин та враховуючи, що технічна можливість виділу майна підтверджена належним висновком, виділ частки не потребує виконання будівельних робіт, втручання в інженерні мережі чи конструктивні елементи, не потребує отримання дозволу на їх проведення, такий виділ не порушує прав відповідачів, які, в свою чергу, не заперечили відносно задоволення позову, що не суперечить закону, не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню. На прохання позивача, судові витрати з відповідачів не стягувати. Згідно ч. 5 ст. 268 ЦПК України датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складання повного судового рішення. На підставі наведеного та

Outcome: approved