Jurisdiction: civil
Date: 2025-11-03 00:00:00

[PERSON] звернувся до суду з позовною заявою до [PERSON] , третя особа Служба у справах дітей та сім`ї Голосіївської районної в місті Києві державної адміністрації, Орган опіки та піклування в особі Голосіївської районної в місті Києві державної адміністрації про усунення перешкод та встановлення способів участі батька у вихованні неповнолітньої дитини. В обґрунтування заявлених позовних вимог зазначив, що з 21.10.2017 перебуває з відповідачем у шлюбі, однак, починаючи з липня 2022 року почали жити окремо. Від шлюбу мають малолітню дочку [PERSON] , [INFO] . 01.11.2022 він звернувся до Служби у справах дітей та сім`ї Голосіївської районної в місті Києві державної адміністрації з метою визначення способів участі у вихованні та спілкуванні з малолітньою [PERSON] , [INFO] . 15.02.2023 розпорядженням Голосіївської районної в місті Києві державної адміністрації № 49 визначено способи участі батьку [PERSON] у вихованні та спілкуванні з малолітньою [PERSON] , [INFO] , наступним чином: - непарні тижні року - п`ятниця після закінчення шкільних та позашкільних занять до 20:00 год. суботи; в канікулярний час з 10:00 год. п`ятниці до 20:00 год суботи; - день народження дитини та державні свята - за домовленістю між батьками та з урахуванням побажання дитини. Разом з тим, 11.08.2023 розпорядженням Служби у справах дітей та сім`ї Голосіївської районної в місті Києві державної адміністрації затверджено висновок про підтвердження місця проживання малолітньої [PERSON] , [INFO] , для її тимчасового виїзду за межі України. 09.10.2023 він звернувся до Служби у справах дітей та сім`ї Голосіївської районної в місті Києві державної адміністрації щодо перегляду розпорядження Голосіївської районної в місті Києві державної адміністрації від 15.02.2023 № 49 «Про порядок зустрічей з [PERSON] ». 09.11.2023 він отримав відповідь про залишення без змін зазначеного розпорядження. Весь цей час він намагається налагодити нормальний зв`язок із дитиною, приймати участь у її вихованні, утриманні, розвитку її здібностей, забезпечувати всім необхідним для нормального розвитку та становлення. Він з самого початку відвідування дитячих садочків оплачує харчування дочки (з осені 2019 року) та продовжує це робити по теперішній час. З листопада 2022 року вони з дочкою щотижня в суботу відвідували басейн для її розвитку та зміцнення здоров`я. Проте, впродовж серпня 2023 року він взагалі не має змоги бачити свою дочку і брати участь в її вихованні, у зв`язку з тим, що відповідач чинить перешкоди у спілкуванні. Просив з урахуванням заяви про зміну предмету позову від 05.07.2024: зобов`язати [PERSON] не перешкоджати [PERSON] брати участь у вихованні та вільному спілкуванні з [PERSON] , [INFO] ; визначити наступні способи участі [PERSON] у вихованні доньки [PERSON] , [INFO] : -особисте спілкування без присутності матері за місцем постійного або тимчасового проживання (перебування) [PERSON] : непарні тижні року - вихідні дні з п`ятниці після закінчення навчальних занять до неділі 20:00 год. або до понеділка до початку навчальних занять з супроводженням до місця знаходження закладу освіти; парні тижні року - у п`ятницю з 17:00 год. до 21:00 год.; парні тижні року - у п`ятницю з 17:00 год. до 21:00 год.; -наступні свята за місцем постійного або тимчасового проживання (перебування) [PERSON] чи в дитячих розважальних закладах без присутності матері: Новий рік та прилеглі вихідні - парні роки; День боротьби за права жінок (8 березня) - непарні роки; Великдень та прилеглі вихідні - парні роки; День праці (1 травня) - непарні роки; День пам`яті та перемоги над нацизмом (8 травня) - парні роки; День народження доньки ( [INFO] та вихідні дні після) - непарні роки; Трійця та прилеглі вихідні - парні роки; День Конституції України (28 червня) - непарні роки; День Української Державності (15 липня) - парні роки; День Незалежності та прилеглі вихідні - непарні роки; День захисників та захисниць України (1 жовтня) - парні роки; День народження батька, [PERSON] , та вихідні дні після - щорічно; Різдво та прилеглі вихідні - непарні роки. -необмежене спілкування з донькою [PERSON] , [INFO] , особисто, засобами телефонного, поштового, електронного та іншого зв?язку, що не передбачають безпосереднього фізичного спілкування між батьком та донькою без втручання матері; -у разі, якщо святкові дні припадають на день побачення [PERSON] з донькою [PERSON] або цей день передує дню побаченню, або є наступним після нього, то такі дні донька проводить разом з батьком. визначити місце зустрічі [PERSON] з донькою [PERSON] за місцем реєстрації та/або постійного проживання матері, [PERSON] , або із закладу освіти особисто. 05.06.2024 адвокат Шевченко А.О., яка діє в інтересах відповідача, подала до суду відзив на позовну заяву, в якому заперечувала проти задоволення позовних вимог. Зазначила, що перешкод у спілкуванні батька з дитиною немає. В жодному документі, наданому позивачем до суду, не містяться відомості про встановлені факти порушення відповідачем перешкод у його спілкуванні з дитиною. Позивачем не зазначено, в чому полягає порушення відповідача у створенні перешкод позивачу у спілкуванні з дитиною. Між сторонами у справі визначено порядок і спосіб участі батька у спілкуванні з дитиною та її вихованні. Позивач навмисно приховує від суду відомості про відсутність перешкод з боку відповідача у спілкуванні з дитиною, тому позов є завідомо безпідставним позов, не містить предмету спору. Малолітня дитина після припинення фактичних шлюбних відносин і в подальшому після розлучення батьків, увесь час проживає разом із матір`ю, відвідує дитячий садок за місцем проживання, гуртки, має відповідний режим, графік. Позивач безпідставно стверджує, що відповідач не дотримується вимог розпорядження №49 від 15.02.2023, оскільки Службою у справах дітей та сім`ї Голосіївської районної у місті Києві державної адміністрації не встановлено фактів порушення відповідачем розпорядження Голосіївської районної у місті Києві державної адміністрації від 15.02.2023 №49 «Про порядок зустрічей з [PERSON] » (лист від 30.05.2024 за №100/09-1530). Відповідач заперечує проти збільшення днів спілкування позивача з дитиною з залишенням на ніч, тому що з боку останнього вчиняються неправомірні дії по відношенню до дитини під час спільних зустрічей, після яких психологічний стан дитини потребує відновлення. З 16.02.2024 по 19.02.2024 дівчинка проводила вихідні зі своїм батьком, після чого дитина повідомила відповідачу, що є ображеною на свого батька, так як він ночував в одній кімнаті з чужою для дитини жінкою і кричав на дитину, щоб та спала. [PERSON] повідомила, що їй було страшно спати одній і вона плакала. Після цього відповідач звернулася за допомогою до психолога у Міський центр дитини. З 29.03.2024 по 30.03.2024 зі слів [PERSON] вона спала в одному ліжку зі своїм батьком і сторонньою для неї жінкою. Відповідач пояснювала позивачу, що така поведінка з його боку травмує психіку дитини і просила більше такого не робити, бо донька плакала. Але на його думку у дитини гарний і позитивний настрій, а відповідачка накручує дитину проти нього, і так як дитина повинна спати окремо від батька, то соціальна служба зобов`язана створити окреме спальне місце для дитини. 03.06.2024 [PERSON] була оглянута дитячим лікарем неврологом «Київської міської дитячої клінічної лікарні №2». Під час огляду були скарги на підвищену емоційність, схильність до істерик, підвищену збудливість, підвищену тривожність. Перелічені скарги значно посилюються після стресових ситуацій, сигналів тривог, після ночівлі дитини без мами, після порушення режиму. Лікар встановлений діагноз: синдром підвищеної нервово-рефлекторної збудливості з порушенням сну і протестними реакціями, транзиторний тік». Батько знецінює стан доньки, ставлячи під сумнів її почуття та емоції, які її хвилюють, виправдовуючи свою поведінку капризами доньки. Донька переживає, що знаходиться одна в незнайомому місці з незнайомими кожного разу різними жінками в одній квартирі вночі. Батько негативно вливає на психічний стан доньки, що може привести до різних психологічних травм в майбутньому. Позивач пріоритетними ставить свої інтереси і амбіції понад інтереси та здоров`я [PERSON] . Позивач особисто забирає доньку з дому/садочку/школи в день побачення з донькою. Він не обмежений в цьому праві. Але він може забрати раніше дитину із дитячого садочку, ніж обумовлений час перебування. При цьому він не повідомляє про це відповідача. З вини позивача дитина не дотримується розпорядку дня, що впливає на порушення її інтересів. Витрати на професійну правничу (правову) допомогу, які поніс відповідач у даній справі становлять 80 000 грн. 02.07.2024 адвокат Простибоженко О.С., який діє в інтересах позивача, подав до суду відповідь на відзив, в якій підтримав позовні вимоги та просив їх задовольнити. Зазначив, що відповідачка відмовляється визнавати свої дії перешкоджанням у контакті батька з дитиною. Погрози не дати можливості спілкуватись з дитиною, порушення домовленостей щодо місця зустрічі з дитиною, виїзд за межі міста разом з дитиною на тривалий період часу - усе це і є тими перешкодами, які зумовлюють труднощі у стабільному, регулярному спілкуванні батька з донькою, і вчинення яких стало причиною для звернення до суду У серпні 2023 року позивач був позбавлений можливості спілкуватись з донькою взагалі. На початку серпня 2023 року відповідачка разом з дитиною за попереднім погодженням з позивачем поїхала на відпочинок у Карпати. Проте після поїздки відповідачка разом з дитиною до її постійного місця проживання у м. Києві не повернулась і не вважала за потрібне ані попередити про наступну тривалу поїздку [PERSON] за межі міста, ані забезпечити можливість зустрічі позивача з донькою перед такою поїздкою. 24.11.2023 позивач не зміг забрати доньку з дитячого садка, оскільки після його приходу було з`ясовано, що доньку не приводили в садок у той день взагалі. Відповідачка не повідомила про відсутність дитини у садочку та про місце її перебування у час, визначений для зустрічі позивача з дитиною. 23.02.2024 відповідачка заперечила проти зустрічі позивача з дитиною у передбачений час. 21.06.2024 зустрічі з донькою передував «допит» з боку відповідачки про місце перебування з дитиною, спосіб проведення часу, конкретні плани на дні Згідно з розпорядженням № 49 від 15.02.2023 державні свята дитина має проводити за домовленістю між батьками з урахуванням побажань дитини. У 2024 році дочка не провела жодного державного свята з батьком, оскільки [PERSON] не погодилась. Запропоновані способи участі у вихованні забезпечуватимуть реалізацію якнайкращих інтересів доньки та принаймні частково задовольнятимуть її потребу в присутності батька в житті. При цьому позивач, розуміючи можливі труднощі через збій звичного способу життя доньки з матір`ю та необхідність врахування усталеного режиму дня дитини, просить несуттєво збільшити час їхнього спільного перебування. Заперечення відповідачки, висловлені щодо пропонованого графіку, є абсолютно безпідставними та необґрунтованими. Вона не враховує інтереси дитини, її права на контакт з батьком, натомість намагається обмежити можливість спілкування позивача з його ж донькою до абсолютного мінімуму 07.07.2024 адвокат Шевченко А.О., яка діє в інтересах відповідачки, подала до суду заперечення на відповідь на відзив, в яких заперечувала проти задоволення позовних вимог. 27.06.2025 адвокат Простибоженко О.С., який діє в інтересах позивача, подав до суду заперечення на висновок Органу опіки та піклування Голосіївської районної в місті Києві державної адміністрації від 24.02.2025 № 100-2548, в яких зазначив, що Службою у справах дітей та сім`ї Голосіївської районної в місті Києві державної адміністрації обстеження умов проживання дитини за місцем її постійного проживання разом із матір`ю здійснювалось ще 29.08.2022, а Голосіївським районним в місті Києві центром соціальних служб за результатами проведеної оцінки потреб сім`ї за місцем проживання матері та дитини встановлено, що матір здатна виконувати батьківські обов`язки та дитина в повній мірі забезпечена всім необхідним для повноцінного розвитку та виховання. За результатами проведеної роботи психолога з малолітньою [PERSON] , 2018 року народження, дитина добре говорить про свого батька та вважає його своєю родиною, має емоційну прихильність як до матері, так і до батька. На зустрічі з батьками психологом було наголошено на необхідності відновлення зв`язку між батьком і донькою. Тож за наявності таких відомостей щодо наявної необхідності та бажання батька брати належну участь у вихованні та спілкуванні зі своєю донькою, орган опіки та піклування з незрозумілих для сторони позивача причин визначив батьку, [PERSON] , графік спілкування з його малолітньою донькою під час навчального процесу протягом 2 годин посеред тижня (щосереди з 18:00 до 20:00) та сукупно протягом 6 годин двічі на місяць (перший та третій тиждень кожного місяця у суботу з 15:00 до 19:00 та у неділю з 11:00 до 13:00), а в канікулярний період - за домовленістю між батьками. Натомість розпорядженням Голосіївської районної в місті Києві державної адміністрації від 15.02.2023 № 49, яке є дійсним до моменту ухвалення судом рішення у справі, визначено графік спілкування батька з дитиною - непарні тижні року з п`ятниці після закінчення шкільних та позашкільних занять (або з 10:00 в канікулярний час) до 20:00 суботи, тобто через тиждень щонайменше протягом доби. Отже, визначений у поданому до суду висновку спосіб участі батька у вихованні дитини передбачає проведення ними спільного часу менше, аніж є наразі, що є неприпустимим. Органом опіки та піклування не наведено жодних обґрунтувань та підстав для ухвалення такого рішення, не взято до уваги навіть рекомендації психолога щодо відновлення зв`язку батька та дитини. Більше того, не враховано, що у висновку наявні підтвердження щодо невиконання матір`ю [PERSON] передбаченого розпорядженням графіку та створення перешкод у спілкуванні батька з дитиною. Про зазначене свідчить інформація про подання до керівництва закладу освіти заяви про заборону відпускати доньку з батьком (навіть у дні, визначені розпорядженням).Зазначений висновок не підлягає врахуванню судом при розгляді справи. 05.04.2024 постановлено ухвалу про залишення позовної заяви без руху. 21.05.2024 постановлено ухвалу про відкриття провадження у справі, призначено справу до розгляду за правилами загального позовного провадження. 05.07.2024 постановлено ухвалу про залучення до участі в цивільній справі третю особу, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, Орган опіки та піклування в особі Голосіївської районної в місті Києві державної адміністрації. 19.03.2025 постановлено ухвалу про закриття підготовчого провадження та призначено справу до судового розгляду по суті. Позивач та його представник підтримали заявлені позовні вимоги та просили їх задовольнити. Представник відповідача заперечувала проти задоволення позовних вимог. Представник третьої особи підтримала позовні вимоги з урахуванням висновку Органу опіки та піклування. Інші учасники справи в судове засідання не з`явились. Допитаний як свідок [PERSON] суду пояснив, що [PERSON] - це його колишній зять, [PERSON] - це його дочка. [PERSON] (онука) народилася [INFO] . Зять і дочка мешкали окремо. Коли дитині виповнилося шість місяців, дочка пішла працювати, а він (свідок) доглядав онуку з ранку до вечора. [PERSON] не хотів гуляти з дитиною, гуляв приблизно по п`ятнадцять хвилин, міг уїхати на 2-3 дні, не займався лікуванням дочки, коли вона хворіла батько уїхав до своїх батьків. У нього довірливі відносини з онукою, дитина може спілкуватися з матір`ю та батьком. Онука спілкувалась з батьком, їздила до нього додому з ночівлею. [PERSON] боялася спати сама, але батько не міг з нею спати. З 2022 року [PERSON] та [PERSON] не проживають разом. [PERSON] хотів повезти дочку на рафтінг на 4 дні, але [PERSON] була проти, бо дочка маленька. [PERSON] пропонувала, щоб [PERSON] спілкувався з дочкою в її присутності. В червні 2024 [PERSON] хотів взяти дочку на зустріч, але онука хворіла. Матір просила бути на зв`язку, але [PERSON] відключив телефон. Наступного дня [PERSON] отримала повідомлення з лікарні, одразу поїхала туди, у дитини було запалення легень. В лютому 2022 року батько з дитиною були у селі Оленівці Чернігівської області. Матір жодного разу не заперечувала проти спілкування дочки з батьком. Після зустрічі [PERSON] з батьком у дитини були істерики, вона не хоче спати окремо. Він розмовляв з онукою, вона сказала, що батько не читає їй книжки перед сном. Він (свідок) викликав поліцію, бо [PERSON] хотів віддати дитину лише матері. Востаннє батько бачився з дочкою в червні 2024 року. Допитана як свідок [PERSON] пояснила, що знає [PERSON] , з ним ніяк не спілкується. З [PERSON] родинні зв`язки, це її дочка. [PERSON] народилася [INFO] , це її онука. На початку березня 2024 року мала бути зустріч дитини з батьком. Вона відвезла онуку, пішла в аптеку, йшла назад до них, а [PERSON] зробив повідомлення в поліцію, що матір і вона перешкоджає йому у спілкуванні. [PERSON] з матір`ю погодили поїздку онуки до санаторію, після чого дитину відвезли на дачу, бо в садочку йде ремонт. Голосіївська РДА встановила графік побачень, але він відмовився від цих побачень. [PERSON] як батько повинен створювати умови для спілкування з дочкою. [PERSON] хотіла спати з батьком, але її поклали спати окремо. У [PERSON] є образа на батька. [PERSON] сказала, що батько живе зі своєю дитиною. Як батько ставиться до [PERSON] , вона не знає. Коли дитина у батька, то вона грає у планшет, бо батько готує їжу або працює. Дослідивши матеріали справи, суд встановив наступні фактичні обставини та відповідні їм правовідносини. 21.10.2017 [PERSON] та [PERSON] зареєстрували шлюб, прізвище дружини після реєстрації шлюбу [PERSON] , актовий запис №891. [INFO] народилася [PERSON] , батьками записані [PERSON] та [PERSON] . Розпорядженням Голосіївської районної в місті Києва державної адміністрації від 15.02.2023 № 49 визначено способи участі [PERSON] у вихованні та спілкуванні з малолітньою [PERSON] , [INFO] , наступним чином: - непарні тижні року - п`ятниця після закінчення шкільних та позашкільних занять до 20:00 год. суботи; в канікулярний час з 10:00 год. п`ятниці до 20:00 год суботи; - день народження дитини та державні свята - за домовленістю між батьками та з урахуванням побажання дитини. Розпорядженням Голосіївської районної в місті Києва державної адміністрації від 11.08.2023 № 366 затверджено висновок про підтвердження місця проживання малолітньої [PERSON] , [INFO] , для її тимчасового виїзду за межі України. Розпорядження Голосіївської районної в місті Києва державної адміністрації від 15.02.2023 № 49 не змінювалось. 06.02.2024 Деснянським районним судом міста Києва по справі №754/12130/23 ухвалено рішення, згідно з яким розірвано шлюб між сторонами, відновлено [PERSON] дошлюбне прізвище [PERSON] , визначено місце проживання неповнолітній дитині [PERSON] з матір`ю. 23.02.2024 проведено діагностику психоемоційного стану [PERSON] , [INFO] , та зроблено висновок, що психоемоційний стан дівчинки стабільний, розрізняє базові почуття. Настрій переважає радісний. Базові навички саморегуляції сформовані, дівчинка діє продумано та чітко, усвідомлює свої досягнення і переживання. Матір для дитини є найближчою фігурою, що забезпечує стабільність та задовольняє її потреби. Відповідно до висновку про комплексну психолого - педагогічну оцінку розвитку особи від 04.03.2024 №ІРЦ-85980/2024/491129, складеного Інклюзивно-ресурсним центром №1 Голосіївського району м. Києва, [PERSON] , [INFO] , має функціональні (мовленнєві) поодинокі незначні труднощі. Фізичний розвиток дитини відповідає віку. Володіє основними рухами. Розуміє вербальні та рухові інструкції. Загальна та дрібна моторика, рівновага, координація рухів, орієнтування в просторі розвинені. Рекомендації для батьків: створювати умови для навчання, виховання та розвитку учениці (дотримуватись режиму дня та розпорядку, підтримувати позитивний психологічний клімат у сім`ї). Підтримувати постійний зв`язок з педагогічними працівниками закладу освіти. Надавати інформацію педагогом про ученицю (стиль, спосіб навчання та виховання, успіхи, труднощі, тощо). 08.05.2024 посадовими особами Служби у справах дітей та сім`ї Оболонської районної в місті Києві державної адміністрації проведено обстеження умов за адресою: [ADDRESS] , з метою участі [PERSON] у вихованні малолітньої дочки [PERSON] , [INFO] . Квартира охайна, чиста, облаштована необхідними меблями та побутовою технікою. Кімната облаштована ліжком, розсувним диваном (відокремленим шафою), шафою - купе, двома письмовими столами зі стільцями. Кухня та сан. вузол утримується у чистості та порядку. Для вихованні та розвитку дитини створені такі умови: окреме спальне місце, місце для навчання/розвитку, іграшки/книжки/гаджети за віком, спортивний інвентар, одяг, взуття за віком та сезоном, харчування на належному рівні. 13.05.2024 Службою у справах дітей та сім`ї Голосіївської районної в місті Києві державної адміністрації направлено [PERSON] та [PERSON] на сімейну медіацію до Українського центру медіації. Відповідно до висновку спеціаліста психолога [PERSON] , складеного за результатом психологічної діагностики малолітньої дитини [PERSON] , [INFO] , з боку батька допущений вплив через негативні ситуації, які перешкоджають соціальному розвитку дитини, психологічних потреб, відсутність уваги до почуттів [PERSON] , прояви вербальної агресії, що викликають страх дитини з ним спілкуватися, неналежний догляд за здоров`ям, зокрема, ігнорування потреби у медичному лікуванні під час хвороби, може вказувати на не забезпечення необхідних умов з боку батька [PERSON] щодо нормального фізичного, емоційного, психологічного та соціального розвитку доньки. Якість прихильності Ганни до батька, можна оцінити, як не достатньо надійну, з батьком емоційний зв?язок не підтримує, існує страх залишення, конкретна фігура - батько «він буде знову кричати на мене і забирати планшет», що може бути наслідком непередбачуваної поведінки батька, тому спілкування з ним рекомендовано у присутності значимого дорослого. Вплив матері на [PERSON] можна оцінити, як позитивний. Зауважень, нарікань і невдоволення матір?ю в період діагностики не виявлено. Для [PERSON] важливо вибудувати розуміння, що сварка батьків - це відповідальність дорослих, дитина не розуміє загальної картини, що трапилося з сім?єю, окрім розуміння, що «тато пішов до [PERSON] та обманює маму». [PERSON] прихильність на час діагностики відносно матері, окрім неї дуже прив`язана до дідуся. У результаті подій, викладених у розповіді [PERSON] , спостерігається значне зниження рівня життя (згідно з критеріями ВОО3: часта втома, зниження енергійності, порушення сну, фізичний дискомфорт, негативне переживання, негативне мислення, зниження концентрації, відчуття безпеки, страх темряви. Надані наступні рекомендації: негайно вжити заходи для захисту забезпечення безпеки дитини - уникати ситуацій та змін, які можуть порушити звичний уклад життя дитини та призвести до стресових станів; забезпечити послідовне і безпечне виховання [PERSON] , обмеження дитини участі в конфліктах батьків; виключити дитину від затягуючого та негативного впливу, спірних ситуацій між батьками, мінімізувати занурення дитини, що негативно впливає на соціально-психологічну адаптацію [PERSON] ; забезпечити емоційний стан і пропрацювати відчуття сімейної карти, образи на батька та відчуття страху; організувати проведення відповідної психокорекційної роботи з метою подолання пост стресових ознак у дитини; батьку, [PERSON] , пройти курс навчання з позитивного батьківства та навичок комунікації; звернутися до сімейного психолога та налагодити емоційний контакт з дитиною; матері, [PERSON] створити підтримуючу атмосферу вдома для дитини. 13.08.2024 психологом [PERSON] складено довідку за результатами психодіагностичної роботи з [PERSON] , відповідно до якої остання знаходиться у пролонгованій ситуації стресу, це впливає на її самооцінку, стан здоров`я та здатність протистояти психологічному тиску, відчуття безпеки та життєрадісності. У жінки наявні ознаки стресової реакції внаслідок взаємодії з її колишнім чоловіком. [PERSON] скаржиться на поганий сон, погане самопочуття, почуття безпорадності, неможливості повноцінно відпочивати, втрату відчуття повноцінності життя та почуття базової безпеки, постійна тривога за своє життя та здоров`я та малолітньої доньки внаслідок агресивної поведінки її колишнього чоловіка [PERSON] . Його поведінки має ознаки домашнього насильства у формі психологічного (приниження, крики, образи, погрози, тиск, очікування біля будинку) та фізичного (штовхання). 17.10.2024 до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесені відомості про відкриття кримінального провадження №42024102010000067 за заявою [PERSON] , про те, що її колишній чоловік [PERSON] систематично здійснює психологічний тиск на їх спільну дитину [PERSON] , [INFO] . Правова кваліфікація ст. 126-1 КК України. Постановою Голосіївського районного суду міста Києва від 29.08.2024 у справі №752/17167/24, яка залишена без змін постановою Київського апеляційного суду від 11.11.2024, провадження у справі відносно [PERSON] про вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 184 КУпАП закрито у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення. 14.11.2024 психологом Голосіївського районного в місті Києві Центру соціальних служб було проведено бесіду з [PERSON] , [INFO] , з метою визначення психологічного стану малолітньої дитини та її особистісних характеристик, особливостей дитячо - батьківських відносин та прихильності до батьків, за результатами якої зроблено висновок, що дитячо-батьківські відносини малолітньої [PERSON] характеризуються відчуттям дитини приналежності до своєї родини, але дівчинка відчуває напругу і не розуміє, чому тато не живе з нею. [PERSON] добре говорить про своїх маму і тата, вважає їх своєю родиною. Малолітня [PERSON] має емоційну прихильність до матері та до батька. Ставлення дитини до батька, [PERSON] , характеризується напругою і нерозумінням, чому батько її не навідує. При цьому дитина не висловлюється негативно в його бік, а розмірковує стримано, скоріше скаржачись, що свідчить про незалучення дитини до обговорення питань, які виникають між її батьками. 20.12.2024 рішенням Голосіївського районного суду міста Києва залишено без задоволення заяву [PERSON] , яка діяла в інтересах малолітньої доньки [PERSON] , про видачу обмежувального припису щодо [PERSON] . Зазначене рішення судом апеляційної інстанції залишене без змін. Відповідно до висновку Органу опіки та піклування в особі Голосіївської районної в місті Києві державної адміністрації від 24.02.2025 №100-2548 [PERSON] визначені наступні способи участі у вихованні малолітньої [PERSON] , [INFO] : під час навчального процесу кожної середи з 18:00 до 20:00 у присутності матері з урахуванням стану здоров`я дитини та бажанням дитини: перший та третій тиждень кожного місяця: субота з 15:00 до 19:00, неділя з 11:00 до 13:00 у присутності матері з урахуванням стану здоров`я дитини та бажанням дитини. у канікулярний період побачення з дитиною відбуваються за домовленістю між батьками у присутності матері з урахуванням стану здоров`я дитини та бажанням дитини. зустрічі відбуваються лише в присутності матері та батька без сторонніх осіб. Відповідно до висновку судового експерта №14/04/25 від 28.05.2025 [PERSON] , [INFO] , не бажає бачитись та спілкуватись із батьком [PERSON] , що обумовлено: порушеною прив`язаністю, наявність третьої особи ( [PERSON] ) у діаді «батько - дочка», роль якої для дитини не є зрозумілою; відсутність врахування ним бажання щодо проведення спільного часу; відсутністю врахування індивідуальних особливостей дитини; та ставленням дитини до батька. Не бажання дитини спілкуватись та проводити час із батьком, сформовано внаслідок досвіду взаємодії з ним, який не враховував її вікові та індивідуальні особливості. З урахуванням найкращих інтересів дитини в ситуації, що склалася, та приймаючи до уваги актуальне ставлення дитини до батька [PERSON] , рекомендується організовувати та проводити зустрічі наступним чином: зустрічі мають відбуватися за згодою та бажанням дитини (як щодо самої зустрічі так і щодо місця її проведення), з урахуванням стану здоров?я дитини та режиму дитини, в присутності батька та матері без участі сторонніх осіб; інформування з боку матері дитини про планування зустрічі із батьком; із злагодженою взаємодією батька із матір?ю щодо особливостей відновлення та комунікації з дитиною, зокрема, уточнення в який спосіб слід комунікувати із дитиною, її вподобання, зацікавленості до певних видів діяльності, комфортного вибору часу та проведення зустрічей та спілкування з дитиною (уточнення графіку дитини, її настрою та комфортного способу комунікації); з психологічною підготовкою батька та підвищення його освіченості щодо особливостей реакцій, поведінки дитини та яким чином сприяти налагодженню взаємодії з дитиною, через звернення батьком до психолога/психотерапевта, проходження ним курсів з підвищення батьківського потенціалу; в дружній для дитини атмосфері взаємоповаги до всіх членів родини; на безпечній для дитини території, зокрема через уточнення в самої дитини зустрічі або через уточнення в матері щодо улюблених місць дитини; у присутності значимих для дитини осіб та без сторонніх осіб; з активною взаємодією батька з дитиною, що враховує вікові та індивідуальні особливості дитини, через залучення до спільної діяльності (ігри, творчість тощо). З наданих характеристик з місць роботи [PERSON] встановлено, що він характеризується позитивно. Згідно зі ст. 5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону. Відповідно до ст. 3, 18 Конвенції про права дитини, що була ратифікована постановою ВР N789-XII від 27.02.1991, в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини. Держави-учасниці зобов`язуються забезпечити дитині такий захист і піклування, які необхідні для її благополуччя, беручи до уваги права й обов`язки її батьків, опікунів чи інших осіб, які відповідають за неї за законом, і з цією метою вживають всіх відповідних законодавчих і адміністративних заходів. Дитина має право знати своїх батьків і право на їх піклування (ст. 7 Конвенції про права дитини). Відповідно до ч. 3 ст. 9 зазначеної Конвенції дитина, яка не проживає з одним чи обома батьками, має право підтримувати на регулярній основі особисті і прямі контакти з обома батьками, за винятком випадків, коли це суперечить інтересам дитини. Метою законодавчого закріплення права батьків на спілкування з дитиною і є насамперед захист інтересів дитини. Здійснення батьками своїх прав і виконання обов`язків повинно ґрунтуватися на повазі до прав дитини і її людської гідності. Статтею 18 Конвенції про права дитини встановлено, що Держави-учасниці докладають всіх можливих зусиль до того, щоб забезпечити визнання принципу загальної та однакової відповідальності обох батьків за виховання і розвиток дитини. Батьки або у відповідних випадках законні опікуни несуть основну відповідальність за виховання і розвиток дитини. Найкращі інтереси дитини є предметом їх основного піклування. Такі ж рекомендації містяться і в Декларації прав дитини, прийнятій Генеральною Асамблеєю ООН 20 листопада 1959 р. Стаття 18 Декларації проголошує, що батьки несуть основну відповідальність за виховання дитини, а найкращі інтереси дитини є предметом їх основного піклування. Відповідно до ст.9 Закону України «Про охорону дитинства» кожна дитина має право на вільне висловлювання особистої думки, формування власних поглядів, розвиток власної суспільної активності, отримання інформації, що відповідає її віку. Це право включає свободу розшукувати, одержувати, використовувати, поширювати та зберігати інформацію в усній, письмовій чи іншій формі, за допомогою творів мистецтва, літератури, засобів масової інформації, засобів зв`язку (комп`ютерної, телефонної мережі тощо) чи інших засобів на вибір дитини. Їй забезпечується доступ до інформації та матеріалів з різних національних і міжнародних джерел, особливо тих, які сприяють здоровому фізичному і психічному розвитку, соціальному, духовному та моральному благополуччю. Згідно зі ст. 12 Закону України «Про охорону дитинства» виховання в сім`ї є першоосновою розвитку особистості дитини. На кожного з батьків покладається однакова відповідальність за виховання, навчання і розвиток дитини. Батьки або особи, які їх замінюють, мають право і зобов`язані виховувати дитину, піклуватися про її здоров`я, фізичний, духовний і моральний розвиток, навчання, створювати належні умови для розвитку її природних здібностей, поважати гідність дитини, готувати її до самостійного життя та праці. Згідно із ст.15 Закону України «Про охорону дитинства» батьки, які проживають окремо від дитини, зобов`язані брати участь у її вихованні і мають право спілкуватися з нею, якщо судом визнано, що таке спілкування не перешкоджатиме нормальному вихованню дитини. Статтею 19 СК України встановлено, що суд може не погодитися з висновком органу опіки та піклування, якщо він є недостатньо обґрунтованим, суперечить інтересам дитини. У постанові Великої Палати Верховного Суду від 17.10.2018 у справі №402/428/16-ц викладено висновок про те, що положення Конвенції про права дитини встановлюють, що в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини (стаття 3). Ці положення Конвенції про права дитини узгоджуються з положеннями Конституції та законів України, тому її правові норми зобов`язані враховувати усі суди України, розглядаючи справи, які стосуються прав дітей. Відповідно до ч.2 ст. 141 СК України розірвання шлюбу між батьками, проживання їх окремо від дитини не впливає на обсяг їхніх прав і не звільняє від обов`язків щодо дитини, крім випадку, передбаченого частиною п`ятою статті 157 цього Кодексу. Згідно із ст. 153 СК України мати, батько та дитина мають право на безперешкодне спілкування між собою, крім випадків, коли таке право обмежене законом. За заявою матері, батька дитини орган опіки та піклування визначає способи участі у вихованні дитини та спілкуванні з нею того з батьків, хто проживає окремо від неї. Рішення про це орган опіки та піклування постановляє на підставі вивчення умов життя батьків, їхнього ставлення до дитини, інших обставин, що мають істотне значення (частина перша статті 158 СК України). За змістом ст. 159 СК України якщо той із батьків, з ким проживає дитина, чинить перешкоди тому з батьків, хто проживає окремо, у спілкуванні з дитиною та у її вихованні, зокрема якщо він ухиляється від виконання рішення органу опіки та піклування, другий із батьків має право звернутися до суду з позовом про усунення цих перешкод. Суд визначає способи участі одного з батьків у вихованні дитини (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця його проживання тощо), місце та час їхнього спілкування. Під час вирішення спору щодо участі одного з батьків у вихованні дитини береться до уваги ставлення батьків до виконання своїх обов`язків, особиста прихильність дитини до кожного з них, вік дитини, стан її здоров`я та інші обставини, що мають істотне значення, в тому числі стан психічного здоров`я одного з батьків, зловживання ним алкогольними напоями або наркотичними засобами. Європейський суд з прав людини у низці своїх рішень (зокрема у справах «Хокканен проти Фінляндії», «Фуска проти Румунії») наголосив, що при визначенні основних інтересів дитини в кожному конкретному випадку необхідно враховувати, що у якнайкращих інтересах дитини буде збереження її зв`язків із сім`єю, крім випадків, коли сім`я виявляється особливо непридатною або явно неблагополучною, та забезпечення її розвитку у безпечному, спокійному та стійкому середовищі, що не є неблагополучним. Суд враховує позицію Верховного Суду, який у постанові від 01 квітня 2020 року у справі №165/2839/17, який виснував, що будь-хто із батьків може звернутися до органу опіки та піклування для визначення способу участі у вихованні дитини та спілкуванні з нею того з батьків, хто проживає окремо від неї. У разі наявності спору про способи участі одного з батьків у вихованні дитини, зокрема, якщо орган опіки та піклування не визначив способу участі у вихованні дитини та спілкуванні з нею, не виключається вирішення такого спору в судовому порядку незалежно від того, хто з батьків звертається з позовом (той, хто проживає з дитиною, чи той, хто проживає окремо), і визначення способу участі у вихованні дитини та спілкуванні з нею того з батьків, хто проживає окремо від неї, що є ефективним способом захисту та не суперечить закону. Зазначене спростовує доводи відповідача та його представника, які вважали, що спір у цій справі відсутній. Судом встановлено, що сторони є батьками малолітньої [PERSON] , [INFO] . Також судом встановлено, що розпорядженням Голосіївської районної в місті Києві державної адміністрації № 49 від 15.02.2023 позивачу визначено способи у вихованні та спілкуванні дочкою, яка фактично проживає разом з матір`ю. До того ж встановлено, що між батьками існує тривалий конфлікт та невирішений спір щодо участі батька у вихованні дітей. Випадки звернення зі скаргами до державних органів та органів поліції з боку обох сторін, є підтвердженням факту існування певної конфліктної ситуації між сторонами по справі, яку на даному етапі, вони не можуть врегулювати самостійно. 08.05.2024 посадовими особами Служби у справах дітей та сім`ї Оболонської районної в місті Києві державної адміністрації проведено обстеження умов за адресою: [ADDRESS] , з метою участі [PERSON] та встановлено, що для вихованні та розвитку дитини створені належні умови. Також позивач позитивно характеризується за місцем роботи. Вирішуючи спір між сторонами, суд враховує, що малолітня [PERSON] має емоційну прихильність як до матері, так і до батька, але ставлення дитини до батька, характеризується напругою і нерозумінням, чому він її не навідує. [PERSON] добре говорить про своїх маму і тата, вважає їх своєю родиною. При цьому, дитина не висловлюється негативно в його бік, а розмірковує стримано, скоріше скаржачись, що свідчить про незалучення дитини до обговорення питань, які виникають між її батьками. Зазначені обставини були з`ясовані 14.11.2024 під час проведення бесіди з психологом Голосіївського районного в місті Києві Центру соціальних служб з [PERSON] , [INFO] , з метою визначення психологічного стану малолітньої дитини та її особистісних характеристик, особливостей дитячо - батьківських відносин та прихильності до батьків. Суд враховує, що позивач востаннє бачився з дочкою в червні 2024 року. Зазначену обставину повідомив свідок [PERSON] .Решту свідчення цього свідка суд не приймає, оскільки останній мав намір давати свідчення, читаючи їх з заздалегідь написаних пояснень, які приєднані до справи. Зі свідчень свідка [PERSON] встановлено, що позивач звертався до відповідача з намірами про зустрічі дитини та її поїздки як окремо з кожним з батьків, так і без батьків. Не зважаючи на те, що шлюб між сторонами розірваний і вони проживають окремо, відповідачка не може мати переважного перед позивачем становища у спілкуванні з дитиною, яка з нею проживає. Суд вважає, що батько має такі ж рівні права як і матір щодо дочки, в тому числі спілкуватись з дитиною, брати участь у її вихованні, проводити час з дитиною на свій розсуд. Рівність прав батьків щодо дитини є похідною від прав та інтересів дитини на гармонійний розвиток та належне виховання. Проте судом визначаються та враховуються інтереси дитини, виходячи із об`єктивних обставин цього спору, а вже тільки потім права батьків. Судом не було встановлено обставин, які беззаперечно свідчили про те, що спілкування відповідача з дочкою буде перешкоджати нормальному розвитку дитини, негативно впливатиме на неї або несе загрозу дитині.Суд повторно зауважує, що [PERSON] має емоційну прихильність як до матері, так і до батька. Слід врахувати, що спілкування батька з дочкою, перебування їх разом є складовою частиною сімейного життя. Крім того, присутність батька в житті дочки сприятиме її нормальному розвитку, таке спілкування буде сприяти збереженню збереження емоційного та родинного зв`язку між батьком і дитиною, її повноцінному вихованню, розвитку, задоволенню життєво-важливих потреб, зростанню під опікою і відповідальністю обох батьків. Безпосередня участь відповідача у вихованні дитини, регулярне спілкування між ними не лише забезпечить реалізацію батьківських прав [PERSON] , а також буде відповідати якнайкращим інтересам дитини. Суд вважає, що спілкування дочки з батьком не створює небезпеки для дитини, воно не є неблагополучним для неї, не становить реальної загрози для дитини, її здоров`я та психічного розвитку. Суд враховує, що батько створив належні умови для проживання дитини за місцем свого мешкання, влаштовує активне дозвілля для дитини. Позбавлення відповідачем спілкування позивача з дитиною не відповідає і його інтересам також, порушує його права як батька та потребують захисту. Поведінка позивача свідчить про його бажання як батька брати участь у вихованні та спілкуванні з дочкою, його спроможність та волевиявлення виконувати свої природні батьківські обов`язки. Враховуючи наведене, оцінюючи надані докази за своїм внутрішнім переконанням, виходячи як з найкращих інтересів дитини, приймаючи до уваги те, що в добровільному порядку сторони не дійшли згоди щодо визначення порядку спілкування батька з дочкою, враховуючи ставлення батьків до виконання своїх обов`язків, стан їх здоров`я і стан здоров`я дитини, її вік, ставлення дитини до батька та матері, а також те, що обоє батьків мають рівні права щодо спілкування з дочкою та участі у її вихованні незалежно від того, з ким вона проживає, суд вважає, що слід визначити спосіб участі [PERSON] у вихованні дочки. Вирішуючи питання про конкретні способи участі батька у вихованні дочки, суд враховує, що тривалий час після розірвання шлюбу між сторонами дитина проживає з матір`ю, з літа 2024 року батько з дочкою не бачиться. Зазначене могло мати наслідком небажання доньки спілкуватись з батьком або спілкуватись лише в присутності матері (значимого дорослого), оскільки через сплив значного проміжку часу він не був присутній в житті власної дитини. Небажання дитини спілкуватись з батьком може відображати нинішній емоційний стан дитини та її прив`язаність до осіб, з якими вона проводить більшу частину часу, що могло знайти своє відображення у психологічних та експертних висновках, а тому суд оцінює їх критично.Результати психологічного обстеження дитини не можна розцінювати як беззаперечний доказ, який превалює над усіма іншими доказами, оскільки оцінка психологічного обстеження дитини може бути суб`єктивною та залежати поміж іншого від того, як дитина сприймає ситуацію в сім`ї в цей момент. Оцінюючи висновок Голосіївської районної в місті Києві державної адміністрації від 24.02.2025 №100-2548, суд відповідно до частини шостої статті 19 СК України частково погоджується ним. Орган опіки та піклування рекомендував встановити зустрічі позивача з донькою лише у присутності матері з урахуванням стану здоров`я дитини та за бажанням дитини під час навчального процесу кожної середи з 18-00 год. до 20-00 год., у перший та третій тиждень кожного місяця: субота з 15:00 до 19:00, неділя з 11:00 до 13:00, що становить вісім разів на місяць. Суд вважає, що такі нетривалі зустрічі батька з дочкою в присутності матері можуть відбуватись в певний період часу після набрання цим рішенням законної сили, оскільки дочка тривалий час не спілкувалась з батьком, а тому є необхідність встановити перехідний період для відновлення психоемоційного зв`язку між дитиною та батьком, для того, щоб в подальшому таке спілкування було більш тривалим і відбувалось без присутності матері. При цьому проведення зустрічей виключно за бажанням дитини суд вважає недоцільним. Суд враховує інтереси дитини, проте вважає, що остання в силу віку, перебування під впливом осіб, з якими вона проживає, відсутності життєвого досвіду та неможливості через це самостійно оцінити життєві обставини, вважає, що бажання дитини має враховуватись, але не були вирішальним, а матір дитини має сприяти зустрічам дочки з батьком. Отже, у перші три місяці (перехідний період) з дня набрання цим рішенням законної сили суд вважає необхідним визначити наступні способи участі [PERSON] у вихованні дочки [PERSON] , [INFO] , шляхом періодичних побачень щосереди з 18:00 год. до 20:00 год., у першу та третю суботу з 12:00 год. до 18:00 год., другу та четвертю неділю з 12:00 год. до 18:00 год. в присутності матері, як то рекомендував Орган опіки та піклування. На думку суду, це сприятиме відновленню родинного та психоемоційного зв`язку дочки з батьком та забезпечить інтереси самої дитини, а також виключить будь-які побоювання за її безпеку та комфорт з боку матері. Після спливу цього строку, зважаючи на ставлення дочки до батька, враховуючи, що дочка не відмовляється від спілкування з ним, а у позові заявлено вимогу про проведення таких зустрічей без присутності матері, суд вважає, що спілкування батька з дочкою може відбуватись без присутності матері та бути більш тривалим. Крім того, зважаючи на встановлені під час розгляду обставини, суд вважає за необхідне чітко визначити день та час періодичних побачень батька з дочкою, задля уникнення будь-якої невизначеності щодо проведення таких зустрічей, що зможе спровокувати конфліктну ситуацію між позивачкою та відповідачем. При цьому, суд враховує інші інтереси дитини, а також інтереси відповідача та позивача, оскільки такий чітко визначений графік зустрічей не порушує режиму дня та навчання дитини, не буде відривати її від звичайного середовища, не заважатиме нормальному їх спілкуванню, створювати сприятливі умови психічного розвитку дитини та при цьому не порушить принципу рівності прав батьків при участі у їх вихованні, спілкуванні та виключить будь-які невизначеності щодо часу та місця проведення зустрічей, а тому визначає наступні способи участі позивачу у вихованні дочки: особисте спілкування без присутності матері за місцем постійного або тимчасового проживання (перебування) [PERSON] в непарні тижні року - вихідні дні з п`ятниці після закінчення навчальних занять до неділі 20:00 год.; наступні свята за місцем постійного або тимчасового проживання (перебування) [PERSON] чи в дитячих розважальних закладах без присутності матері: Новий рік та наступний день - парні роки; День боротьби за права жінок (8 березня) - непарні роки; Великдень та наступний день - парні роки; День праці (1 травня) - непарні роки; День пам`яті та перемоги над нацизмом (8 травня) - парні роки; Трійця та наступний день - парні роки; День Конституції України (28 червня) - непарні роки; День Української Державності (15 липня) - парні роки; День незалежності та наступний день - непарні роки; День захисників та захисниць України (1 жовтня) - парні роки; День народження батька [PERSON] - щорічно; Різдво та наступний день - непарні роки; необмежене спілкування з дочкою [PERSON] , [INFO] , особисто, засобами телефонного, поштового, електронного та іншого зв`язку, що не передбачають безпосереднього фізичного спілкування між батьком та донькою без втручання матері. Слід визначити місце зустрічі позивача з дочкою за місцем реєстрації та/або постійного проживання матері або із закладу освіти особисто. При цьому суд вважає, що День народження дитини доцільно проводити за участю обох батьків. Враховуючи викладене, позовні вимоги підлягають частковому задоволенню. Згідно з вимогами ст.141 ЦПК України суд вважає за необхідне стягнути з відповідачки на користь позивача судовий збір у сумі 3633,60 грн.

Outcome: partial