Jurisdiction: civil
Date: 2025-10-29 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулася до Слобідського (кол. Комінтернівського) районного суду м. Харкова з позовом до Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи» «Харківміськгаз», в якому просила суд: визнати незаконними дії відповідача щодо припинення та відключення газопостачання до споживача газу [PERSON] , за наслідками проведення якого оформлено Акт про припинення від 30.04.2020 № 949 та Акту про порушення від 29.12.2020 № 144/2020; зобов`язати відповідача відновити постачання природного газу на об`єкта позивача, що були відключені згідно Акту про припинення від 13.02.2018 №949 та акту про порушення від 29.12.2020 № 144/2020; стягнути з відповідача на користь [PERSON] 908,00 грн судового збору; стягнути з відповідача майнову шкоду завдану внаслідок незаконних дій, щодо припинення та відключення газопостачання до споживача у розмірі 3489,42 грн; стягнути з відповідача моральну шкоду завдану внаслідок незаконних дій, щодо припинення та відключення газопостачання до споживача у розмірі 30 000, 00 грн; зобов`язати відповідача сплатити споживачу [PERSON] компенсацію за недотримання мінімальних стандартів та вимог оператором ГРМ у розмірах, наведених у додатку 1 до Мінімальних стандартів та вимог п.2.4 постанови НКРЕКП від 21.09.2021 № 1156. В обґрунтування позовних вимог позивач зазначила, що вона мешкає у будинку [ADDRESS] , на її ім`я відкритий особовий рахунок № [NUMBER] щодо споживання природного газу. 29.12.2020 контролером Акціонерного товариства «Харківміськгаз» на позивача був складений акт про порушення та припинено газопостачання у будинок. 27.08.2021 представник позивача звернулася з письмовим зверненням до відповідача, голови комісії про розгляд актів про порушення та НКРЕКП у Харківській області з проханням підключити газопостачання до частини будинку позивача до 15.09.2021. Згідно з відповіддю Відділу НКРЕКП в Харківській області від 22.10.2021 вказано, що 30.04.2020 працівниками Акціонерного товариства «Харківміськгаз» було проведено обстеження системи газопостачання житлового будинку, що належить [PERSON] , у акті від 30.04.2020 зафіксовано, що в приміщенні кухні встановлена газова плита; опалювальний прилад самовільно замінений на АГОВ «АТОН», документи на заміну не надані, згідно з виконавчо-технічною документацією, яка зберігається в технічному архіві Оператора ГРМ, при газифікації домоволодіння у приміщення кухні був встановлений опалювальний прилад КСТ-16 з АПОК-1), який в результаті переобладнання приміщення встановлений у санітарному вузлі; в літній кухні є опуск на плиту газову, при цьому прилад відсутній (самовільний демонтаж). За результатами обстеження системи газопостачання опалювальний прилад було відключено від системи газопостачання шляхом перекриття запірних пристроїв та встановленням пломби №00145337, про що був складений Акт про припинення газопостачання у зв`язку з порушенням споживачем вимог ПБСГ та інших нормативно-правових актів від 30.04.2020 №929 з позначкою про відмову споживача від підпису. 07.07.2021 АТ «Харківміськгаз» за №ЗК-3102-61102-0721 зареєстровано заяву [PERSON] щодо відновлення газопостачання на плиту газову ПГ-4 та опломбування опалювального приладу та того ж дня сплачено за відключення/відновлення газопостачання 429,00 грн. Станом на дату подання позову газопостачання не відновлене, пояснень від відповідача щодо невиконання своїх зобов`язань перед позивачем не надано. Згідно з технічним паспортом від 16.12.2010 кімната 1-1 площею 4,4 кв.м. була переобладнана в санвузол та ванною кімнатою, в якої залишився газовий котел, але вміст старого котла [PERSON] (колишній власник будинку) поставив новий котел «Атон 10е», який придбав 22.09.2009. А в нове приміщення 1-7 останній переобладнав в кухню, де і встановив газову плиту, тобто газовий котел залишився на старому місті, в якому залишилось вікно та встановлені заходи безпечного газопостачання. 01.08.2011 [PERSON] батько позивача подарував свою частку домоволодіння позивачу. 16.11.2013 позивач уклала договір про надання населенню послуг з газопостачання 1006080125, де вказано опалювана площа приватного будинку 48,9 кв.м., а не стара площа будинку 42,6 кв.м. У 2018 році ПАТ «Харківміськгаз» припиняло газопостачання позивачу на вищевказаний газовий котел у зв`язку з заміною металевої гофри. 01.11.2018 позивач сплатила 118,74 грн. за відновлення газопостачання на газовий котел. У 2014 та 2019 році працівниками АТ «Харківміськгаз» проводилася повірка газових лічильників. При повірці лічильника перевірялися всі прилади, порушення умов дотримання правил безпеки встановлено не було. Позивач вважає відключення газопостачання незаконним. Позивач вважає, що відповідачем має бути повернуто на її користь матеріальний збиток в нарахуванні заборгованості за травень 2021 року в розмірі 3449,60 грн. та за послуги розподілу газу 39,82 грн. на загальну суму 3489,42 грн. Крім цього, позивач просить стягнути на її користь моральну шкоду у розмірі 30\~000 грн., що викликана незаконним відключенням газопостачання, зазначила, що відключенням газопостачання було спричинено фізичних та моральних страждань позивачу та її сину, що супроводжувалося негативними емоціями та психічними переживаннями. Крім цього, син був вимушений навчатися вдома у холодному приміщенні через карантинні заходи, спричинені «Covid-19», а практичні заняття проводилися у лікарнях, де лікувалися хворі на коронавірус. Внаслідок протиправних, на думку позивача, дій відповідача родиною позивача понесені значні моральні втрати, що призвели до позбавлення можливостей реалізації звичок і бажань, які могли б бути реалізовані. У зв`язку з вищевикладеним позивач звернулася до суду за захистом своїх прав з вищевказаним позовом. Ухвалою Слобідського (кол. Комінтернівського) районного суду міста Харкова від 15.11.2021 справу № 641/8669/21 направлено до Основ`янського (кол. Червонозаводського) районного суду міста Харкова за підсудністю. На підставі автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 06.12.2021 справа №641/8669/21 надійшла у провадження судді Шелест І.М. Відповідно до розпорядження керівника апарату суду від 26.01.2023 за №02-13/15 здійснено повторний автоматизований розподіл невирішених судових справ, які перебували в провадженні [PERSON] . Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 26.01.2023 для розгляду вказаної справи визначено суддю Шиховцову А.О. 27.06.2023 від представника відповідача на адресу суду надійшов відзив на позовну заяву, відповідно до якого представник відповідача просила відмовити у задоволенні позовних вимог, посилаючись на їх необґрунтованість та безпідставність. Представник відповідача зазначила, що АТ «Харківміськгаз» здійснює діяльність з розподілу природного газу, за адресою: [ADDRESS] розташовано домоволодіння, яке складається з двох частин, для оплати послуг з газопостачання відкрито два особових рахунки: на ім?я [PERSON] та на ім?я [PERSON] газопровід-ввід, від якого здійснюється постачання газу на обидві частини будинку, єдиний. 22.05.2018 газопостачання до частини домоволодіння [PERSON] було припинено у зв?язку з корозією ввідного газопроводу, що проходить по стіні частини будинку, яка належить [PERSON] 15.11.2018 працівники підприємства прибули за адресою заявника для проведення робіт по відновленню системи газопостачання. Проте, провести відповідні роботи не передбачалось можливим через ненадання доступу власником іншого домоволодіння [PERSON] до місця проведення робіт. У зв?язку з категоричною відмовою, питання про надання доступу вирішувалось у судовому порядку. Третьою особою було залучено АТ «Харківміськгаз». В процесі судового розгляду 30.04.2020 працівниками АТ «Харківміськгаз» було проведено обстеження системи газопостачання даного житлового будинку. За результатами обстеження встановлено наступне: в частині домоволодіння [PERSON] в приміщенні кухні встановлена плита газова. Опалювальний прилад самовільно замінений та в результаті переобладнання приміщення встановлений у санітарному вузлі, що є порушенням вимог п. 9.2 розділу 9 Державних будівельних норм В.2.5-20-2018 «Газопостачання» та п. 5.7 Правил безпеки систем газопостачання. У зв`язку з цим, до усунення вказаного порушення опалювальний прилад був відключений від системи газопостачання. Плита газова в літній кухні самовільно демонтована; в частині домоволодіння [PERSON] в приміщенні кухні самовільно замінена плита газова, в наявності є опуск для встановлення водонагрівача проточного газового (прилад самовільно демонтований). В приміщенні флігеля опалювальний прилад самовільно замінений, що є порушенням вимог п. 5.7 Правил безпеки систем газопостачання, та відключений від системи газопостачання. В наявності два опуски до газових приладів, призначення яких не відомо, газові прилади самовільно демонтовані (зі слів мешканців для подальшого встановлення плити та водонагрівача проточного газового). На кожен опуск газопроводів були встановлені заглушки та пломби. За фактом обстеження були складені акти. 11.12.2020 у присутності державного виконавця система газопостачання частини домоволодіння [PERSON] була відновлена згідно з рішенням Московського районного суду м. Харкова від 09.12.2019, яке залишено у даній частині без змін рішенням Харківського апеляційного суду від 08.10.2020 в справі №643/16755/19, але пуск газу не здійснений через порушення Правил безпеки систем газопостачання. 29.12.2020 згідно звернення [PERSON] щодо можливих порушень Правил безпеки систем газопостачання працівниками АТ «Харківміськгаз» знову було проведено обстеження системи газопостачання будинку [PERSON] . За результатами виявлено, що раніше відключений опалювальний прилад самовільно включений. По даному факту був складений акт обстеження, акт про порушення №144/2020 та газопостачання припинено на ввідному газопроводі шляхом встановлення заглушки та пломби. 15.01.2021 акт про порушення №144/2020 у присутності споживача був розглянутий на засіданні комісії Оператора ГРМ. За результатами розгляду прийнято рішення донарахування необлікованих об`ємів не здійснювати, споживачу необхідно привести газове обладнання у відповідність до проектної документації. Нарахування проведені відповідно до показань лічильника газу 21642,2 м2, зафіксованих 29.12.2020. 15.01.2021 до аварійно-диспетчерської служби АТ «Харківміськгаз» надійшла аварійна заявка з характером «пошкодження газопроводу». В ході обстеження місця аварії було встановлено, що мешканцями частини домоволодіння [PERSON] самовільно демонтована частина ввідного газопроводу довжиною 7 метрів. Таким чином, на даний час порушена цілісність ввідного газопроводу усього житлового будинку. В липні 2019 року набули чинності нові Державні будівельні норми В.2.5-20- 2018 «Газопостачання», які були розроблені на заміну ДБН В.2.5-20-2001 «Газопостачання». Пунктом 9.2 розділу 9 цих норм також не допускається розміщення газовикористовуючого обладнання в санітарних вузлах (у тому числі душових та ванних кімнатах). Згідно виконавчо-технічної документації опалювальний прилад КСТ-16 з АПОК-1 був встановлений при газифікації домоволодіння у приміщенні кухні. На даний час опалювальний прилад встановлений в приміщенні санітарного вузла згідно експлікації наданого технічного паспорту. Вказаний газовий прилад у подальшому був самовільно замінений споживачем. Тобто, згідно виконавчо-технічної документації при газифікації газове обладнання у частині домоволодіння [PERSON] було встановлено у приміщенні кухні, яка була обладнана димовим та вентиляційним каналом. У подальшому була проведена реконструкція кухні (встановлена перегородка), внаслідок чого в одній частині залишилась кухня, а інша обладнана у санвузол, у якому залишились димовий та вентиляційний канали. Таким чином, на даний час газові прилади розташовані наступним чином: плита газова - у кухні без наявності вентиляційного каналу, що є порушенням вимог пункту 9.27 розділу 9 Державних будівельних норм В.2.5-20-2018 «Газопостачання», а самовільно замінений опалювальний прилад - у знов обладнаному приміщенні санвузла. Будь-які зміни в діючій системі газопостачання мають бути оформлені відповідною проектною та технічною документацією. При цьому при її оформленні система газопостачання повинна відповідати діючим нормам та правилам на час її складання. 30.04.2020 правомірно було здійснено відключення опалювального приладу від системи газопостачання у зв?язку із порушеннями. Враховуючи вищевикладене, оскільки споживачем здійснено самовільне втручання в систему газопостачання, на даний час, з у рахуванням вимог Державних будівельних норм В.2.5-20-2018 «Газопостачання», для оформлення документації на заміну приладу необхідний його винос з приміщення ванної кімнати до приміщення кухні. Щодо відновлення газопостачання, представник відповідача зазначив, що виконати роботи з відновлення газопостачання згідно з заявкою [PERSON] не передбачається можливим через порушення пункту 5. 7 ПБСГ та Державних будівельних норм В.2.5-20-2013 «Газопостачання». Отже розмір відшкодування, що присуджується, не може бути надмірним та має кореспондувати глибині та силі страждань, які мав потерпілий у зв?язку із порушенням його прав, а також відповідати поведінці завдавача шкоди. Щодо відшкодування моральної шкоди, представник відповідача зазначив, що позивачем не надано жодного доказу на підтвердження моральних страждань з ушкодженням здоров?я, обсягу цих страждань, ї тривалості, доказів погіршення стану здоров?я позивача чи членів її родини, доказів щодо тяжкості вимушених змін у життєвих стосунках тощо. Позивачем не доведено обставин перенесення ним моральних страждань та переживань, а також не надано доказів наявності вини, причинного зв?язку між діями відповідача та шкодою (погіршення стану здоров?я, зниження престижу, ділової репутації тощо), тобто не доведено, що внаслідок дій відповідача позивачу завдано моральну шкоду. У судовому засіданні, призначеному на 10.06.2025 позивач підтримала свої позовні вимоги та просила їх задовольнити. У судовому засіданні, призначеному на 10.06.2025 представник відповідача заперечувала проти позовних вимог з підстав, зазначених у позовній заяві, просила відмовити у задоволенні позову. У судове засідання, призначене на 09.10.2025 позивач не з`явилася, просила відкласти судове засідання до січня 2026 року в зв`язку з від`їздом за межі м. Харкова. Права і свободи людини і громадянина захищаються судом (ст. 55 Конституції України). Відповідно до ст. 2\~ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Згідно з п. 3 ч. 2 ст. 43 ЦПК України, учасники справи зобов`язані з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою. Частиною 1\~ст.\~44\~ЦПК України встановлено, що особи, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. Суд наголошує, що відкладення розгляду справи є правом та прерогативою суду, основною передумовою для якого є не відсутність у судовому засіданні представників сторін, учасників справи, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні (стаття 223 ЦПК України). Відповідно до ч. 4 ст. 12 ЦПК України\~кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Приписами п. 5 ч. 4 ст.12 ЦПК України визначено, що суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків. Беручи до уваги ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод\~Ради Європи від 4 листопада 1950 року, що набрала чинності для України 11.09.1997 року, яка передбачає право кожного на розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, також беручи до уваги те, що сторони у справі мали достатній час скористатися своїми правами, визначеними\~ЦПК України на надання всіх необхідних доказів, заяв, клопотань тощо для підтримання своєї правової позиції, наданням відповідачем відзиву на позовну заяву та участю позивача у судових засіданнях з викладенням власної позиції, суд з метою недопущення невиправданого затягування розгляду справи, яка надійшла у 2021 році, суд вважає за можливе провести судовий розгляд за відсутності позивача. Представник відповідача у судове засідання, призначене на 09.10.2025 не з`явилася, просила провести розгляд справи без її участі, просила відмовити у задоволенні позову. Оскільки сторони у судове засідання не з`явились, відповідно до вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового засідання технічними засобами не здійснювалось. Суд, дослідивши надані сторонами докази, всебічно та повно з`ясувавши обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, заперечення, викладені відповідачем, об`єктивно оцінивши в сукупності докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, дійшов таких висновків. Позивач проживає у домоволодінні за адресою: [ADDRESS] , якій на підставі договору дарування від 01.08.2011 належить 54/100 частин житлового будинку. У домоволодінні з 2009 року влаштований АГОВ «АТОН 10 e Round 80». Згідно з копією заяви за вих. №550/141 від 28.01.2011 Московський районний відділ м. Харкова ГУ МНС України в Харківській області не заперечував проти збереження та подальшої експлуатації прибудови літ. «А-9», тамбуру літ. «А-10» до житлового будинку за адресою: [ADDRESS] , а також переобладнаних приміщень №1-4, №1-6 і №1-7 у кв. [ADDRESS] на території домоволодіння, розташованого за адресою: [ADDRESS] . Відповідно до копії нотаріально посвідченої заяви від 17.01.2011 за реєстровим №79 приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Харківської області Карафетової К.В. [PERSON] , яка є співвласницею житлового будинку за адресою: [ADDRESS] , остання не заперечує проти добудов кухні, тамбура в своїй частині будинку та перепланування цієї частини будинку. Рішенням Московського районного суду м. Харкова від 28.04.2011 визнано за [PERSON] (батьком позивача) право власності на прибудову літ. «А-9», тамбур літ. «А-10» до житлового будинку за адресою: [ADDRESS] та визнано за [PERSON] право власності на переобладнані приміщення №1-4, а також в прибудовах літ. «А», літ. «А9» в приміщеннях №1-6 і №1-7 в житловому будинку за адресою: [ADDRESS] . 16.11.2013 між ПАТ «Харківміськгаз» та [PERSON] укладений договір про надання населенню послуг з газопостачання за адресою: [ADDRESS] . 08.05.2014 лічильник „Actaris 2007, заводський №002029205 було демонтовано співробітниками ПАТ «Харківміськгаз» з показниками 13103 м.куб., про що складений акт про демонтаж лічильника газу на повірку та встановлений „Gallus G4, заводський №002204884, який був опломбований співробітниками ПАТ «Харківміськгаз», про що в цей же день складений акт про опломбування побутового лічильника газу 14.08.2014 лічильник „Actaris 2007, заводський №002029205 був встановлений та опломбований після повірки співробітниками ПАТ «Харківміськгаз» з показниками 13103 м.куб., про що складені акти про установку побутового лічильника газу після повірки та про пломбування побутового лічильника газу. 22.05.2018 газопостачання до частини домоволодіння [PERSON] за адресою: [ADDRESS] було припинено у зв?язку з корозією ввідного газопроводу, що проходить по стіні частини будинку, яка належить [PERSON] , про що працівниками АТ «Харківміськгаз» був складений акт про припинення газопостачання. 01.11.2018 позивач сплатила 118,74 грн. за відновлення газопостачання на газовий котел, що підтверджується копією рахунка на оплату та копіями квитанцій. 15.11.2018 працівники ПАТ «Харківміськгаз» прибули за адресою заявника для проведення робіт по відновленню системи газопостачання. Проте, провести відповідні роботи не передбачалось можливим через ненадання доступу власником іншого домоволодіння [PERSON] до місця проведення робіт. 19.06.2019 працівниками АТ «Харківміськгаз» складено Акт про виявлені порушення №760, в якому вказано, що встановлено порушення у роботі лічильника газу „Gallus G4, заводський №002029205, а саме припущення у несанкціонованому втручання в роботу лічильника, пломба заводу виробника викликає сумнів. Цього ж дня, представниками АТ «Харківміськгаз» було складено акт про порушення №5200, в якому вказано, що встановлено порушення у роботі лічильника газу „Gallus G4, заводський №002029205, а саме припущення у несанкціонованому втручання в роботу лічильника, пломба заводу виробника викликає сумнів. 19.06.2019 представниками АТ «Харківміськгаз» було складено протокол №5200 про демонтаж лічильника газу для проведення експертизи, в якому зазначено, що лічильник газу „Gallus G4, заводський №002029205, який був встановлений за адресою: [ADDRESS] направляється на експертизу в сервісний центр з ремонту та повірки газових лічильників АТ «Харківміськгаз» м. Харків, пр-т. Гагаріна, б. 172а, 1 поверх, 8 кабінет. Лічильник газу доставляється АТ «Харківміськгаз». Споживач [PERSON] запрошується 02.07.2019 о 10:40 год. для проведення експертизи лічильника. Даний протокол підписано позивачем [PERSON] 02.07.2019 складено Акт №1481Е експертизи лічильника газу, з якого вбачається, що втручання в газовий лічильник не виявлено. Свідоцтвом про повірку законодавчо регульованого засобу вимірювальної техніки від 04.07.2019 встановлено, що лічильник газу мембранний „Gallus 2000 G4, заводський №002029205 відповідає вимогам ДСТУ та визнаний придатним до експлуатації. Свідоцтво про повірку № [NUMBER] чинне до 04.07.2027. 10.07.2019 працівниками АТ «Харківміськгаз» встановлений після повірки побутовий газовий лічильник „Gallus 2000 G4, заводський №002029205, про що складений відповідний акт. 30.04.2020 працівниками Акціонерного товариства «Харківміськгаз» було проведено обстеження системи газопостачання житлового будинку, що належить [PERSON] , у акті від 30.04.2020 зафіксовано, що на вулиці встановлений БСГ „Gallus, в літній кухні є опуск на плиту газову, при цьому прилад відсутній, встановлена заглушка, в кухні встановлена ПГЧ «Електа», в топочной встановлений АОГВ „АТОN, документ на заміну не представлений, в приміщенні встановлені ванна та унітаз. За результатами обстеження системи газопостачання опалювальний прилад було відключено від системи газопостачання шляхом перекриття запірних пристроїв та встановленням пломби №00145337, про що був складений Акт про припинення газопостачання у зв`язку з порушенням споживачем вимог ПБСГ та інших нормативно-правових актів від 30.04.2020 №929 з позначкою про відмову споживача від підпису. 29.12.2020 працівниками АТ «Харківміськгаз» було проведено обстеження системи газопостачання будинку [PERSON] . За результатами виявлено, що в приміщенні кухні встановлений ПГЧ «Електа», вентиляційний канал відсутній, в приміщенні санвузла встановлений самовільно АОГВ «ATON», раніше відімкнений. Раніше в приміщенні кухні був встановлений та прийнятий в експлуатацію ПГЧ, АГВ, в якому були встановлені вентиляційні та димові канали, потім жильці розділили кухню стінкою, в топочной маються вентиляційні та димові канали, облаштований санвузол, в приміщенні відсутній вентиляційний канал. 29.12.2020 працівниками АТ «Харківміськгаз» складено акт про порушення №144/2020-мос. за адресою домоволодіння: [ADDRESS] , згідно з яким встановлено порушення Кодексу газорозподільних систем: несанкціоноване відновлення газопостачання, в результаті виявлення порушення газопостачання у вищевказаному домоволодінні припинене, про що складений акт про припинення газопостачання від 29.12.2020. 15.01.2021 до аварійно-диспетчерської служби АТ «Харківміськгаз» надійшла аварійна заявка з характером «пошкодження газопроводу». В ході обстеження місця аварії було встановлено, що мешканцями частини домоволодіння [PERSON] самовільно демонтована частина ввідного газопроводу довжиною 7 метрів. У результаті обстеження складені акт про порушення №0201/5/21 та акт про неправомірне втручання сторонніх осіб у роботу системи газопостачання. За рішенням комісії з розгляду актів про порушення (протокол від 15.01.2021) Акт про порушення №144/2020 від 29.12.2020 (споживач [PERSON] ) з приводу несанкціонованого підключення газових приладів задоволено в повному обсязі та у відповідності до вимог п. 1 глави 2 розділу ХІ Кодексу газорозподільних систем прийнято рішення не здійснювати донарахування, споживачу привести у відповідність газове обладнання до проєктної документації. За рішенням комісії з розгляду актів про порушення (протокол від 27.01.2021) Акт про порушення №02.1/5/21 від 15.01.2021 (споживач [PERSON] , [PERSON] ) з приводу несанкціонованого втручання в систему газопостачання задоволено в повному обсязі та у відповідності до вимог п. 1 глави 2 розділу ХІ Кодексу газорозподільних систем прийнято рішення споживачам надати доступ для обстеження системи газопостачання 28.01.2021 о 12:00 год. 19.01.2021 та 05.07.2020 працівниками НВФ «Техносервіс», яка має дозвіл на перевірку і прочищення димових та вентиляційних каналів, складалися акти повторної перевірки, згідно якого димові і вентиляційні канали за адресою: [ADDRESS] придатні до експлуатації. 25.06.2021 [PERSON] звернулася до АТ «Харківміськгаз» з заявою, в якій просила направити контролера та мастера для обстеження газового обладнання та складення акту з подальшим підключенням. 05.07.2021 працівниками АТ «Харківміськгаз» за адресою [PERSON] було проведено обстеження системи газопостачання, про що складено Акт, в якому зафіксовано відсутність порушень охоронних зон газопроводів; придатність димових та вентиляційних каналів; задовільний стан газового обладнання; невідповідність встановленого газового обладнання та газопроводів документації (заміна опалювального приладу); невідповідність специфікації приміщень об`єкту до проєктної документації (в приміщенні, де встановлено опалювальний прилад, знаходиться санітарний вузол); загальний висновок за результатами обстеження від 05.07.2021: об`єкт газопостачання не готовий до пуску газу. Необхідно привести діючу систему газопостачання у відповідність до проектної документації або виконати реконструкцію системи газопостачання. 27.08.2021 представник позивача адвокат Настюк Р.В. звернулася з письмовим зверненням для досудового врегулювання спору до голови НКРЕКП у Харківській області та АТ «Харківміськгаз» з проханням підключити газопостачання до частини будинку позивача до 15.09.2021. 15.09.2021 на адресу представника позивача надійшла відповідь від АТ «Харківміськгаз», відповідно до якої представник АТ «Харківміськгаз» зазначив, що з 01.07.2015 АТ «Харківміськгаз» не є постачальником природного газу населенню міста Харкова, а здійснює лише функції розподілу природного газу на території м. Харкова та Харківської області. Також, представник АТ «Харківміськгаз» зазначив, що у помешканні [PERSON] були встановлені порушення Правил безпеки системи газопостачання №285 від 15.05.2015, а саме самовільна заміна газових приладів, що тягне за собою відключення приладу від системи газопостачання до оформлення документації на його заміну. АТ «Харківміськгаз» зазначив, що 30.04.2020 було правомірно відключено опалювальний прилад у зв`язку з порушеннями, а для оформлення документації на заміну приладу необхідний його винос з приміщення ванної кімнати до приміщення кухні, отже виконати роботи з відновлення газопостачання не вбачається можливим через порушення п. 5.7 ПБСГ. 22.10.2021 на адресу представника позивача надійшла відповідь від Відділу НКРЕКП в Харківській області 30.04.2020 працівниками Акціонерного товариства «Харківміськгаз» було проведено обстеження системи газопостачання житлового будинку, що належить [PERSON] , у акті від 30.04.2020 зафіксовано, що в приміщенні кухні встановлена газова плита; опалювальний прилад самовільно замінений на АГОВ «АТОН», документи на заміну не надані, згідно з виконавчо-технічною документацією, яка зберігається в технічному архіві Оператора ГРМ, при газифікації домоволодіння у приміщення кухні був встановлений опалювальний прилад КСТ-16 з АПОК-1), який в результаті переобладнання приміщення встановлений у санітарному вузлі; в літній кухні є опуск на плиту газову, при цьому прилад відсутній (самовільний демонтаж). За результатами обстеження системи газопостачання опалювальний прилад було відключено від системи газопостачання шляхом перекриття запірних пристроїв та встановленням пломби №00145337, про що був складений Акт про припинення газопостачання у зв`язку з порушенням споживачем вимог ПБСГ та інших нормативно-правових актів від 30.04.2020 №929 з позначкою про відмову споживача від підпису. 29.12.2020 згідно звернення [PERSON] щодо можливих порушень Правил безпеки систем газопостачання працівниками АТ «Харківміськгаз» знову було проведено обстеження системи газопостачання будинку [PERSON] . За результатами виявлено, що раніше відключений опалювальний прилад самовільно включений. По даному факту був складений акт обстеження, акт про порушення №144/2020 та газопостачання припинено на ввідному газопроводі шляхом встановлення заглушки та пломби. 15.01.2021 акт про порушення №144/2020 у присутності споживача був розглянутий на засіданні комісії Оператора ГРМ. За результатами розгляду прийнято рішення донарахування необлікованих об`ємів не здійснювати, споживачу необхідно привести газове обладнання у відповідність до проектної документації. 05.07.2021 працівниками АТ «Харківміськгаз» за адресою [PERSON] було проведено обстеження системи газопостачання, про що складено Акт обстеження №64, в якому зафіксовано відсутність порушень охоронних зон газопроводів; придатність димових та вентиляційних каналів; задовільний стан газового обладнання; невідповідність встановленого газового обладнання та газопроводів документації (заміна опалювального приладу); невідповідність специфікації приміщень об`єкту до проєктної документації (в приміщенні, де встановлено опалювальний прилад, знаходиться санітарний вузол); загальний висновок за результатами обстеження від 05.07.2021: об`єкт газопостачання не готовий до пуску газу. Необхідно привести діючу систему газопостачання у відповідність до проектної документації або виконати реконструкцію системи газопостачання. Питання припинення/відновлення газопостачання у помешканні [PERSON] стосуються виключно дотримання споживачем Правил безпеки, основним розробником яких було Міністерство енергетики та вугільної промисловості України. Відділ НКРЕКП в Харківській області зазначив, що АТ «Харківміськгаз» необхідно привести взаємовідносини із споживачем у відповідність до Мінімальних стандартів та за умов дотримання споживачем Правил безпеки забезпечити газопостачання до помешкання [PERSON] . Взаємовідносини оператора газорозподільних систем із суб`єктами ринку природного газу, визначення правових, технічних, організаційних та економічних засад функціонування газорозподільних систем визначаються Кодексом газорозподільних систем, затвердженим\~Постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг 30.09.2015 року за № 2494\~(далі\~КГС). Відповідно до п. 2 гл. 2 розд. І КГС Оператор ГРМ відповідає за надійну та безпечну експлуатацію, підтримання у належному стані та розвиток (будівництво) газорозподільної системи, яка на законних підставах перебуває у його власності чи користуванні, належну організацію та виконання розподілу природного газу. Згідно п. 1 гл. 2 розд. ІІІ КГС Оператор ГРМ повинен забезпечувати попереджувальні заходи для безаварійної експлуатації газорозподільних систем та локалізацію і ліквідацію аварійних ситуацій в газорозподільній системі. Пунктом 1 гл. 3 розд. ІІІ КГС встановлено, що Оператор ГРМ для забезпечення надійної та безпечної експлуатації газорозподільної системи: підтримує технічний стан пристроїв, установок, мереж, а також системних об`єктів згідно з вимогами законодавства, провадить постійний експлуатаційний нагляд, а також забезпечує постійні чергування команд технічної допомоги, а у разі виникнення аварії негайно розпочинає дії, направлені на її усунення. Пунктом 6 гл. 5 розд. ІІІ КГС встановлено, що локалізація та ліквідація аварійних ситуацій внутрішньобудинкової системи газопостачання та дворових газопроводів побутового споживача, які можуть призвести до нещасного випадку, здійснюються аварійно-диспетчерськими службами Оператора ГРМ цілодобово та за його рахунок. Відповідно до п. 1-2 гл. 1 розд. VІ КГС суб`єкти ринку природного газу (у тому числі споживачі), які в установленому законодавством порядку підключені до газорозподільних систем, мають право на отримання/передачу природного газу зазначеними газорозподільними системами за умови дотримання ними вимог цього\~Кодексу\~та укладення договору розподілу природного газу. Доступ споживачів, у тому числі побутових споживачів, до ГРМ для споживання природного газу надається за умови та на підставі укладеного між споживачем та Оператором ГРМ (до ГРМ якого підключений об`єкт споживача) договору розподілу природного газу, що укладається за формою Типового договору розподілу природного газу, затвердженого\~постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, від 30.09.2015 року № 2498\~(далі\~типовий договір розподілу природного газу), в порядку, визначеному цим розділом. Згідно п. п. 1, 4 - 6 гл. 7 розд. VІ КГС Оператор ГРМ в установленому законодавством порядку має право припинити/обмежити газопостачання (розподіл природного газу) на об`єкт споживача (у тому числі побутового споживача) з дотриманням ПБСГ та нормативних документів, що визначають порядок обмеження/припинення природного газу, у таких випадках: 1) несвоєчасна та/або неповна оплата послуг згідно з умовами договору розподілу природного газу; 2) отримання від Оператора ГТС повідомлення про припинення розподілу природного газу споживачу у випадках: відсутності споживача в Реєстрі споживачів будь-якого постачальника у відповідному розрахунковому періоді; відсутності підтвердженої номінації у діючого постачальника на обсяги транспортування природного газу для потреб споживача; 3) подання споживачем або його постачальником (який уклав з Оператором ГРМ договір на виконання робіт, пов`язаних з припиненням/обмеженням газопостачання споживачам) письмової заяви про припинення газопостачання; 4) відмова споживача від встановлення лічильника газу, що здійснюється за ініціативи та за кошти Оператора ГРМ, з урахуванням\~Закону України «Про забезпечення комерційного обліку природного газу»; 5) розірвання договору розподілу природного газу; 6) несанкціонований відбір природного газу або втручання в роботу ЗВТ чи ГРМ; 7) несанкціоноване відновлення газоспоживання; 8) визнання в установленому порядку аварійним станом газорозподільної системи та/або ліквідація наслідків аварій, спричинених надзвичайними ситуаціями техногенного, природного або екологічного характеру, та проведення ремонтно-відновлювальних робіт; 9) наявність заборгованості за несанкціонований відбір природного газу з ГРМ; 10) необґрунтована відмова від підписання акта наданих послуг та/або акта приймання-передачі природного газу (норма застосовується по об`єкту споживача, що не є побутовим); 11) відмова представникам Оператора ГРМ в доступі на об`єкти або земельну ділянку Споживача, де розташована газорозподільна система та/або газове обладнання, та/або комерційний вузол обліку газу, для здійснення контролю відповідності встановленого газоспоживаючого обладнання проектній документації, обстеження газових мереж до ВОГ та/або газоспоживаючого обладнання; 12) в інших випадках, передбачених законодавством. Якщо припинення газопостачання (розподілу природного газу) на об`єкт побутового споживача буде здійснюватися у випадках, визначених у підпунктах 1 - 5 (крім випадку подання споживачем письмової заяви про припинення газопостачання), 9 цього пункту, Оператор ГРМ має надіслати рекомендованим поштовим відправленням або надати з позначкою про вручення повідомлення про припинення газопостачання/розподілу природного газу побутовому споживачу не менше ніж за три доби до запланованої дати припинення газопостачання (розподілу природного газу). При цьому в повідомленні мають бути зазначені підстави та дата припинення газопостачання (розподілу природного газу) Оператором ГРМ. При припиненні (відновленні) розподілу природного газу на об`єкт споживача складається акт у двох примірниках, один з яких залишається у споживача. При складанні акта про припинення розподілу природного газу Оператор ГРМ зазначає в ньому про наслідки несанкціонованого відновлення газоспоживання, передбачені цим Кодексом, а також обов`язково фіксує фактичні показання лічильника газу на дату припинення газопостачання (розподілу природного газу), за винятком випадків відмови в доступі до об`єкта споживача, де розташований лічильник газу (ЗВТ). У разі відмови споживача від підписання акта про припинення газопостачання (розподілу природного газу) фіксація припинення газопостачання (розподілу природного газу) (крім випадків відключень при аварійних ситуаціях) повинна підтверджуватися відеозйомкою, про що зазначається в акті про припинення газопостачання (розподілу природного газу), та/або підписом акта про припинення газопостачання (розподілу природного газу) однією незаінтересованою особою (представник житлово-експлуатаційної організації, балансоутримувач або управитель будинку, виборна особа будинкового, вуличного, квартального чи іншого органу самоорганізації населення або представник органу місцевого самоврядування тощо) за умови посвідчення такої особи. Акт про припинення газопостачання (розподілу природного газу) у цьому випадку надсилається споживачу рекомендованим поштовим відправленням. Припинення (обмеження) газопостачання (розподілу природного газу) споживачу здійснюється, зокрема, шляхом перекриття запірних пристроїв або встановлення інвентарної заглушки та їх опломбування. При несанкціонованому відновленні газоспоживання (розподілу природного газу), відмові представникам Оператора ГРМ в доступі до об`єкта споживача для припинення газопостачання (розподілу природного газу), у тому числі для локалізації чи ліквідації аварійної ситуації, а також після закінчення (розірвання) договору розподілу природного газу Оператор ГРМ може здійснити припинення газопостачання (розподілу природного газу) шляхом механічного від`єднання газових мереж споживача від газорозподільної системи. Відновлення газопостачання (розподілу природного газу) здійснюється Оператором ГРМ протягом двох робочих днів у містах та п`яти календарних днів у сільській місцевості за письмовим зверненням споживача (його постачальника) про відновлення газопостачання (розподілу природного газу) та після усунення порушень (за їх наявності) і відшкодування Оператору ГРМ витрат на припинення та відновлення газопостачання (розподілу природного газу). Згідно з Правилами безпеки систем газопостачання, затвердженими\~наказом Міністерства енергетики та вугільної промисловості України від 15.05.2015 року за № 285, відключенню від системи газопостачання із встановленням заглушки підлягає обладнання за умови, зокрема: не забезпечення власником (балансоутримувачем)технічного обслуговування внутрішнього газопроводу. Ігнорування Правил безпеки систем газопостачання є неприпустимим, оскільки газопроводи та споруди на них є об`єктом підвищеного ризику, а виконання Правил безпеки систем газопостачання є певною гарантією надійності функціонування систем газопостачання, безпеки життя та здоров`я населення. З матеріалів справи вбачається, що припинення газопостачання (розподіл природного газу) на об`єкт споживача за адресою: [ADDRESS] , відбулося у зв`язку з самовільним підключенням газового приладу до системи газопостачання. Таким чином, із метою недопущення аварійної ситуації та запобігання нещасному випадку 30.04.2020 було здійснено відключення домоволодіння позивача від системи газопостачання про що складено відповідний акт № 929 від 30.04.2020. Разом з тим, щодо вимоги про відновлення газопостачання, суд зазначає наступне. Постачання природного газу здійснюється відповідно до договору, за яким постачальник зобов`язується постачати споживачеві природний газ належної якості у кількості та порядку, передбаченому договором, а споживач зобов`язується оплатити вартість природного газу в розмірі, строки та порядку, передбачених договором. Якість та інші фізико-хімічні характеристики природного газу визначаються згідно із встановленим стандартами та нормативно-правовими актами. Постачання природного газу побутовим споживачам здійснюється на підставі типового договору, що затверджується регулятором та регулюється в установленому порядку (п. п. 1, 2 ч. 1\~ст. 12 ЗУ «Про ринок природного газу»). За договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечувати безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання (ч. 1\~ст. 714 ЦК України). У відповідності до п. 5.7. «Правил безпеки систем газопостачання», затверджених\~Наказом Міністерства енергетики та вугільної промисловості України від 15.05.2015 року за № 285, підлягає відключенню від системи газопостачання обладнання житлових і громадських будинків із встановленням заглушки за умови: наявності витоків газу; несправної автоматики безпеки; несправностей оголовків димових і вентиляційних каналів; відсутності тяги в димових і вентиляційних каналах; самовільного підключення газових приладів і пристроїв споживача до системи газопостачання; не забезпечення власником (балансоутримувачем та/або орендарем (наймачем)) технічного обслуговування згідно з вимогами п. 5.4 цієї глави; не відповідності системи газопостачання житлового будинку проектній та виконавчо-технічній документації. В той же час, у відповідності до п. п. 6, 7 ХІІІ розділу КГС, якщо через проведення ремонтів або здійснення технічного обслуговування чи заходів з безпеки (включаючи перевірки газових пристроїв споживачів щодо дотримання норм безпеки) об`єктів ГРМ Оператор ГРМ має припинити розподіл (газопостачання) природного газу більше ніж на 5 годин, він має повідомити споживача про час та тривалість такого припинення не пізніше ніж за 5 робочих днів до такого припинення (за умови, що таке припинення є запланованим). Якщо припинення не є запланованим, Оператор ГРМ має повідомити споживача про таке припинення якомога скоріше. Оператор ГРМ може не повідомляти споживача про таке припинення за умови, що припинення триватиме менше ніж 5 годин. Відповідно до положень п. 8.13 «Правил безпеки систем газопостачання», затверджених\~Наказом Міністерства енергетики та вугільної промисловості України від 15.05.2015 року за № 285, роботи з ліквідації наслідків аварій повинні виконуватися експлуатаційними підрозділами газорозподільних підприємств (службою аварійно-відновлювальних робіт та/або службою підземних газопроводів) після локалізації аварійної ситуації. Після усунення причин аварійних відключень газових мереж споживачів в населених пунктах газорозподільне підприємство повинно відновити подачу газу в газові мережі з дотриманням вимог порядку пуску газу, який затверджується керівником газорозподільного підприємства. Окрім того, як визначено положеннями п. 4 гл. 1 розд. 1 Кодексу ГТС: межа балансової належності\~точка розмежування газових мереж між суміжними власниками газових мереж за ознаками права власності чи користування, на якій відбувається приймання-передача природного газу; межа експлуатаційної відповідальності сторін\~точка розмежування газових мереж за ознакою договірних зобов`язань з експлуатації окремих ділянок або елементів, яка встановлюється на межі балансової належності або за згодою сторін в іншій точці газових мереж. Згідно п. 1 гл. 5 розд. ІІІ Кодексу ГТС межа балансової належності та експлуатаційної відповідальності між Оператором ГРМ та споживачем (суміжним об`єктом ринку природного газу) визначається в акті розмежування балансової належності та експлуатаційної відповідальності сторін, що є невід`ємною частиною договору розподілу природного газу (або у передбачених Кодексом випадках технічній угоді про умови приймання-передачі газу ГРМ). Акт розмежування балансової належності та експлуатаційної відповідальності сторін в обов`язковому порядку має містити схему газопроводів з визначенням на них межі балансової належності, точки вимірювання (місця встановлення вузла обліку) та напрямів потоків природного газу. За відсутності акта розмежування балансової належності та експлуатаційної відповідальності сторін за об`єктами суміжних суб`єктів ринку природного газу (включаючи споживачів) Оператор ГРМ, до/через ГРМ якого підключені зазначені об`єкти, зобов`язаний в установлені законодавством строки здійснити заходи з укладання з їх власниками акта розмежування балансової належності та експлуатаційної відповідальності сторін. Оператор ГРМ зобов`язаний виконати заходи, передбачені п. 1 гл. 5 Розд. III «Порядку визначення межі балансової належності та експлуатаційної відповідальності», які визначають необхідність встановлення меж балансової належності та експлуатаційної відповідальності між Оператором ГРМ та споживачем (суміжним суб`єктом ринку природного газу), що визначається в акті розмежування балансової належності та експлуатаційної відповідальності сторін, який, як зазначається в чинному законодавстві, є невід`ємною частиною договору розподілу природного газу. Згідно із положеннями ст. 1 Закону України «Про ринок природнього газу», газорозподільна система - технологічний комплекс, що складається з організаційно і технологічно пов`язаних між собою об`єктів, призначених для розподілу природного газу від газорозподільних станцій безпосередньо споживачам (п. 6). Відповідно до ч. 1 ст. 37 Закону оператор газорозподільної системи відповідає за надійну та безпечну експлуатацію, підтримання у належному стані та розвиток (включаючи нове будівництво та реконструкцію) газорозподільної системи, якою він користується на законних підставах. Отже, газові мережі від газорозподільних станцій до споживача є газорозподільною системою, за безпечну експлуатацію якої відповідає саме оператор газорозподільної системи. Представником відповідача не надано суду жодних даних про вчинення дій з ліквідації причини зупинення газопостачання, що свідчить про недобросовісність оператора ГРМ. Газопостачання будинку за адресою [ADDRESS] , до теперішнього часу не відновлено. Крім того, представником відповідача не надано суду належних та допустимих доказів на підтвердження поважності не усунення недоліків експлуатації газопроводу та відновлення постачання газу споживачу протягом тривалого строку, не зважаючи на звернення останньої до суду за захистом своїх прав. З боку АТ «Харківміськгаз» не було вжито жодних заходів на поновлення її прав. Разом з тим, постановою НКРЕКП від 28.07.2023 року за № 1387 зупинено дію ліцензії АТ «Харківміськгаз» на право провадження господарської діяльності з розподілу природного газу, виданої відповідно до постанови НКРЕКП від 29 червня 2017 року № 842, у зв`язку з передачею цілісного майнового комплексу з розподілу природного газу іншому суб`єкту господарювання, який отримав відповідну ліцензію. З 01.08.2023 згідно з постановою НКРЕКПза №1389від 28.07.2023року провадження господарської діяльності з розподілу/доставки природного газу в м. Харкові здійснює Харківська міська філія ТОВ «Газорозподільні мережі України». Таким чином, Оператором ГРМ для споживача [PERSON] до 01.08.2023 був відповідач АТ «Харківміськгаз», а з 01.08.2023 і на час розгляду справи судом, новим Оператором ГРМ є Харківська міська філія ТОВ «Газорозподільні мережі України». Відповідно до вимог ч. ч. 1-3\~ст. 51 ЦПК України\~суд має право за клопотанням позивача залучити до участі у справі співвідповідача або замінити первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі. Тлумачення змісту ст.51ЦПК України\~свідчить, що належним відповідачем є особа, яка має відповідати за позовом. Відповідач - це особа, яка, на думку позивача, або відповідного правоуповноваженого суб`єкта, порушила, не визнала чи оспорила суб`єктивні права, свободи чи інтереси позивача. Неналежний відповідач - це особа, притягнута позивачем як відповідач, стосовно якої встановлено, що вона не повинна відповідати за пред`явленим позовом за наявності даних про те, що обов`язок виконати вимоги позивача лежить на іншій особі - належному відповідачеві. При цьому процесуальний статус відповідача і третьої особи за своїм змістом, процесуальними правами та обов`язками є різними. Суд зазначає, що визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - є обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи. При цьому обов`язком суду є встановлення належності відповідачів та їх заміна у разі необхідності, або залучення співвідповідачів. Тобто, пред`явлення позову до неналежного відповідача є самостійною підставою для відмови в задоволенні позову. Суд протягом судового розгляду роз`яснив позивачу приписи ст. 51 ЦПК України, а саме право заявити клопотання про заміну неналежного відповідача або залучення співвідповідача. Натомість позивач не скористалася даним правом. Пред`явлення позову до неналежного відповідача не є підставою для відмови у відкритті чи для закриття провадження у справі. За результатами розгляду справи суд відмовляє у позові до неналежного відповідача та приймає рішення щодо суті заявлених до належного відповідача вимог (постанови Великої Палати Верховного Суду від 17.04.2018 року у справі № 523/9076/16-ц (п. 40), від 12.12.2018 року у справі № 372/51/16-ц ) п. 31.10), від 30.01.2019 року у справі № 552/6381/17 (п. 39). Пред`явлення позову до неналежного відповідача є самостійною підставою для відмови в задоволенні позову (постанова Верховного Суду від 29.08.2019 року у справі № 642/6181/16-ц). Вищевикладене також узгоджується з правовим висновком, викладеним в постанові Верховного Суду від 03.05.2022 року у справі № 736/1432/20 (провадження № 61-18506св21). При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, які викладені в постановах Верховного Суду (ч. 4\~ст. 263 ЦПК України). За таких обставин, суд вважає, що на час розгляду справи АТ «Харківміськгаз» не уповноважено здійснювати роботи, пов`язані із відновленням газопостачання, а тому у задоволенні позовних вимог в частині зобов`язання саме АТ «Харківміськгаз» відновити газопостачання за адресою: [ADDRESS] , не підлягають задоволенню. З приводу позовних вимог щодо відшкодування моральної шкоди, суд вважає за необхідне зазначити наступне. Відключення житла громадянина від газопостачання в цілому однозначно слід вважати грубим втручанням в приватне життя особи. Так, відключення позбавляє особу належних умов до існування, однозначно призводить до змін у побуті, укладі життя особи, тощо. Позивач стверджувала, що дії відповідача заподіяли їй та її сину моральну шкоду, що полягає в порушенні його цивільних прав (незаконне втручання у приватну власність); позбавленні належних умов до існування; втрати немайнового характеру, що полягають у фізичних і моральних стражданнях, пов`язані зі зміною звичного ритму життя та емоційним дискомфортом. Відповідно до ч. ч. 1, 2\~ст. 23 ЦК України, особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає: 1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; 2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; 3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку зі знищенням чи пошкодженням її майна; 4) у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування (ч. ч. 3, 4\~ст. 23 ЦК України). У свою чергу,\~Закон України «Про захист прав споживачів»\~регулює відносини між споживачами товарів (крім харчових продуктів, якщо інше не встановлено цим Законом), робіт і послуг та виробниками і продавцями товарів, виконавцями робіт і надавачами послуг. Тобто у сфері дії вказаного\~Закону\~перебувають у тому числі відносини між споживачами та надавачами будь-яких послуг. Статті\~4\~та\~22Закону України «Про захист прав споживачів»\~прямо передбачають право споживача на відшкодування моральної шкоди у правовідносинах між споживачами та виробниками і продавцями товарів, виконавцями робіт і надавачами послуг. При задоволенні вимог споживача суд одночасно вирішує питання щодо відшкодування моральної (немайнової) шкоди (ч. ч. 1, 2\~ст. 22 Закону України «Про захист прав споживачів»). Велика Палата Верховного Суду 01.09.2020 року у справі №216/3521/16-ц (провадження № 14-714цс19) прийняла постанову, якій сформувала правовий висновок про те, що виходячи з положень ст. ст.\~16\~і\~23ЦК України\~та змісту права на відшкодування моральної шкоди в цілому як способу захисту суб`єктивного цивільного права, компенсація моральної шкоди повинна відбуватися у будь-якому випадку її спричинення - право на відшкодування моральної (немайнової) шкоди виникає внаслідок порушення права особи незалежно від наявності спеціальних норм цивільного законодавства. Вирішуючи спір щодо відшкодування моральної шкоди за порушення споживчого договору, суди мають враховувати, що моральна шкода за порушення цивільно-правового договору як спосіб захисту суб`єктивного цивільного права може бути компенсована і в тому разі, якщо це прямо не передбачено законом або тим чи іншим договором, і підлягає стягненню на підставі ст. ст.\~16\~та\~23ЦК України\~і ст. ст.\~4\~та\~22 Закону України «Про захист прав споживачів»\~навіть у тих випадках, коли умовами договору право на компенсацію моральної шкоди не передбачено. Вказані правові висновки викладені Верховним Судом у постановах від 23.10.2019 року у справі № 210/4735/15-ц, від 11.12.2019 року у справі № 275/1052/17, від 10.04.2019 року у справі № 360/723/16-ц та від 30.09.2020 року у справі № 727/12721/17-ц. Під час розгляду даної справи, суд вважає, що відповідачем не доведено правомірність невідновлення газопостачання у домоволодінні [ADDRESS] до 01.08.2023, що завдало позивачу, як споживачу послуг, моральну шкоду. Визначаючи розмір відшкодування, суд має керуватися принципами рівності, поміркованості, розумності, справедливості. Розмір відшкодування моральної шкоди має бути не більш, а ніж достатнім для розумного задоволення потреб потерпілої особи і не повинен призводити до її збагачення. При вирішенні питання про розмір завданої моральної шкоди, виходячи із засад розумності, виваженості та справедливості з урахуванням обставин справи та тяжкості страждань позивача та її сина, суд вважає, що розмір моральної шкоди в сумі 30000 грн. 00 коп., визначений позивачем, є завищеним та не відповідає засадам розумності та справедливості, а також є не доведеним у такому розмірі та приходить до висновку, що розмір моральної шкоди необхідно зменшити до 5000 грн. 00 коп. на її користь, як такий, що відповідає характеру правопорушення, глибині фізичних та душевних страждань. Відповідно до\~ст. 12 ЦПК України\~цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності, які передбачають рівність прав сторін щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості та обов`язок кожної сторони довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи (ст. 79 ЦПК України). Згідно ч. 1\~ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Таким чином, оцінюючи зібрані по справі докази в їх сукупності та співставленні, з урахуванням наведених вище норм матеріального права, суд вважає позовні вимоги такими, що підлягають частковому задоволенню. Інші, наведені сторонами доводи в обґрунтування своїх позицій, не спростовують наведених висновків суду. Як зазначає Європейський суд з прав людини в своїй усталеній практиці, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча п. 1 ст. 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (SERYAVIN AND OTHERS v. UKRAINE, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10.02.2010 року). Відповідно до вимог ч. 1\~ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Оскільки позовну заяву задоволено частково, суд вважає за доцільне стягнути з відповідача на користь позивача судовий збір в сумі 181 грн. 60 коп. На підставі викладеного,

Outcome: partial