Jurisdiction: civil
Date: 2025-10-30 00:00:00

Зміст позовних вимог [PERSON] , через представника - адвоката Миронюка Дмитра Дмитровича, звернулася до суду із позовною заявою до [PERSON] , треті особи Вишгородський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Вишгородському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Шевченко Дарина Геннадіївна, в якій просить суд: - встановити факт батьківства [PERSON] , [INFO] , який помер [INFO] відносно дочки [PERSON] , [INFO] , та сина [PERSON] , [INFO] ; - зобов`язати Вишгородський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Вишгородському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) внести зміни до актового запису у книзі реєстрації народжень відділу реєстрації актів цивільного стану від 11 січня 2020 року № 18 про народження [PERSON] , а саме: змінити запис у графі «батько» з [PERSON] на [PERSON] ; - зобов`язати Вишгородський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Вишгородському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) внести зміни до актового запису у книзі реєстрації народжень відділу реєстрації актів цивільного стану від 28 квітня 2021 року № 193 про народження [PERSON] , а саме: змінити запис у графі «батько» з [PERSON] на [PERSON] . Позовні вимоги обґрунтовані тим, що [PERSON] (далі також - позивачка) познайомилася з [PERSON] (далі також - батько дітей) в кінці 2017 року. Після знайомства вони почали проживали разом однією сім`єю без реєстрації шлюбу на екобазі Козаностра в с. Хотянівка, Київської області, якою на той момент володів батько дітей. [INFO] у них народилася дочка [PERSON] , а [INFO] народився син [PERSON] . Оскільки позивачка та батько дітей не були офіційно одружені, позивачка інформацію про батька зазначила згідно з ч. 1 ст. 135 СК України, тобто за вказівкою матері. Наприкінці 2020 року позивачка та батько дітей перестали проживати однією сім`єю, діти після розриву стосунків залишилися проживати разом з позивачкою. Позивачці відомо, що після повномасштабного вторгнення Росії в Україну та оголошення мобілізації, батько дітей проходив військову службу. Батько дітей телефонував позивачці, щоб поспілкуватися з дітьми чи привітати їх з днем народження, дарував подарунки, допомагав матеріально. До запровадження в Україні військового стану періодично брав до себе дочку. У грудні 2024 року позивачка від спільних знайомих дізналася, що батько дітей [INFO] помер. Позивачці пізніше стало відомо, що після смерті батька дітей у приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Шевченко Дарини Геннадіївни було відкрито спадкову справу. Позивачка звернулася до приватного нотаріуса із заявою про прийняття спадщини в інтересах дітей. Оскільки батько дітей не вказаний батьком у свідоцтвах про народження, для можливості реалізувати право дітей на прийняття спадщини позивачка звернулася з даним позовом до суду. Позиція відповідачки У поясненнях представник відповідачки просить відмовити у задоволенні позову, оскільки відповідачка є неналежним відповідачем у справі; справа не підсудна Деснянському районному суду міста Києва; позивачка не надала доказів того, що зверталася до органів реєстрації актів цивільного стану із заявою про внесення змін до актового запису цивільного стану і їй було відмовлено зі складанням обґрунтованого висновку. Фактичні обставини справи, встановлені судом [PERSON] народилася [INFO] , про що Вишгородським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) складено актовий запис у книзі реєстрації народжень відділу реєстрації актів цивільного стану від 11 січня 2020 року № 18 про народження [PERSON] , при цьому батьками дитини вказані: батько - « [PERSON] », матір - « [PERSON] ». Відомості про батька дитини записані на підставі ч. 1 ст. 135 СК України. [PERSON] народився [INFO] , про що Вишгородським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) складено актовий запис у книзі реєстрації народжень відділу реєстрації актів цивільного стану від 28 квітня 2021 року № 193 про народження [PERSON] , при цьому батьками дитини вказані: батько - « [PERSON] », матір - « [PERSON] ». Відомості про батька дитини записані на підставі ч. 1 ст. 135 СК України. [PERSON] помер [INFO] . Його матір`ю є відповідачка у справі - [PERSON] . Згідно з висновком молекулярно-генетичної експертизи від 15.09.2025 № 49554: 1. Ймовірність того, що [PERSON] , [INFO] , є біологічною бабусею, тобто матір`ю батька дитини [PERSON] , [INFO] , народженої матір`ю [PERSON] , [INFO] , в рамках проведеного дослідження, складає 99,9999%. 2. Ймовірність того, що [PERSON] , [INFO] , є біологічною бабусею, тобто матір`ю батька дитини [PERSON] , [INFO] , народженої матір`ю [PERSON] , [INFO] , в рамках проведеного дослідження, складає 99,9999%. Стороною позивача подано до суду докази надходження коштів на рахунок позивачки від [PERSON] та [PERSON] , а також фото- та відеодокази спільного проведення часу (зокрема, святкування дня народження) [PERSON] та [PERSON] , а також [PERSON] та дитини [PERSON] . Норми права та мотиви суду Відповідно до ч. 3 ст. 51 Конституції України сім`я, дитинство, материнство і батьківство охороняються державою. Згідно зі статтею 52 Конституції України діти рівні у своїх правах незалежно від походження, а також від того, народжені вони у шлюбі чи поза ним. Відповідно до статті 7 Конвенції ООН про права дитини від 20.11.1989, яка ратифікована постановою Верховною Радою України № 789-ХІІ від 27.02.1991 та набула чинності для України 27.09.1991, дитина має бути зареєстрована зразу ж після народження і з моменту народження має право на ім`я і набуття громадянства, а також, наскільки це можливо, право знати своїх батьків і право на їх піклування. Статтею 8 Конвенції ООН про права дитини передбачено, що держави-учасниці зобов`язуються поважати право дитини на збереження індивідуальності, включаючи громадянство, ім`я та сімейні зв`язки, як передбачається законом, не допускаючи протизаконного втручання. Згідно зі ст. 125 СК України якщо мати та батько дитини не перебувають у шлюбі між собою, походження дитини від матері визначається на підставі документа закладу охорони здоров`я про народження нею дитини. Якщо мати та батько дитини не перебувають у шлюбі між собою, походження дитини від батька визначається: за заявою матері та батька дитини; за рішенням суду. Відповідно до положень частин першої-третьої статті 128 СК України за відсутності заяви, право на подання якої встановлено статтею 126 цього Кодексу, батьківство щодо дитини може бути визнане за рішенням суду. Підставою для визнання батьківства є будь-які відомості, що засвідчують походження дитини від певної особи, зібрані відповідно до Цивільного процесуального кодексу України. Позов про визнання батьківства може бути пред`явлений матір`ю, опікуном, піклувальником дитини, особою, яка утримує та виховує дитину, а також самою дитиною, яка досягла повноліття. Позов про визнання батьківства може бути пред`явлений особою, яка вважає себе батьком дитини. У постанові Верховного Суду від 16 травня 2018 року у справі № 591/6441/14-ц зазначено, що СК України не визначає будь-яких особливостей предмета доказування у такій категорії справ. Доказами у такій справі можуть бути будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, показань свідків, письмових або речових доказів, висновків експертів. Тобто при вирішенні спору про визнання батьківства мають враховуватись усі передбачені законом докази в їх сукупності.

Outcome: approved