Jurisdiction: civil
Date: 2025-10-29 00:00:00

Позивач звернулася до суду із вказаним позовом, в якому, з урахуванням поданих уточнень, просить визначити їй додатковий строк достатній для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом, яка відкрилась після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] в с. Садки, Житомирського району, Житомирської області. Свої вимоги обґрунтовує тим, що [PERSON] зробила розпорядження у вигляді заповіту в якому зазначила, що усе її майно, де б воно не було і з чого б воно не складалося, в тому числі все те, що буде належати їй на день смерті і на що вона матиме право за законом заповіла позивачу [PERSON] . Оскільки позивач не знала про існування даного заповіту, тому в установлений законом строк не звернулася до нотаріальної контори. Ухвалою від 08.05.2024 справу призначено до розгляду за правилами загального позовного провадження. \~ \~ \~ \~ \~Позивач в судове засідання не з`явилася, подала заяву про розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги підтримує. Представник відповідача в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином. До суду надав заяву про розгляд справи без його участі, позовні вимоги підтримує повністю. Дослідивши письмові матеріали справи, суд приходить до висновку про можливість ухвалити рішення на підставі наявних у справі доказів та вважає позов таким, що підлягає до задоволення. Судом встановлено, що [INFO] померла [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть виданого виконавчим комітетом Макалевицької сільської ради Радомишльського району Житомирської області серії [NUMBER] від 26.11.2013 року, про що зроблено відповідний актовий запис №13. Згідно копії заповіту від 26.01.2005 року\~ посвідченого секретарем виконкому Макалевицької сільської ради Радомишльського району, Житомирської області Гончаренко В.В., [PERSON] заповіла все своє майно [PERSON] . Відповідно до свідоцтва про шлюб серії [NUMBER] від 14.06.2008 року вбачається, що 14.06.2008 року між « [PERSON] » та « [PERSON] » було зареєстровано шлюб. Після реєстрації шлюбу дружині надано прізвище [PERSON] . З довідки виконавчого комітету Вишевицької сільської ради Житомирського району Житомирської області від 15.04.2025 року за № 65, слідує, що [PERSON] , яка померла [INFO] дійсно була господарем будинку в [ADDRESS] . Згідно довідки виданої КП «Житомирське обласне міжміське бюро технічної інвентаризації» Житомирської обласної ради за № 304 від 30.04.2025 року, про наявність (відсутність) зареєстрованого майна слідує, що згідно наявних даних, що знаходяться в матеріалах інвентаризаційної справи № 294 станом на 31.12.2012 року за адресою: [ADDRESS] , за [PERSON] право власності на нерухоме майно, а саме ід. частину будинку не зареєстровано. З довідки виконавчого комітету Вишевицької сільської ради Житомирського району Житомирської області від 14.02.2025 року за № 25, слідує, що померла [PERSON] на день смерті [INFO] постійно проживала та була зареєстрована за адресою: [ADDRESS] . Більше ніхто не проживав та не був зареєстрований на день смерті та протягом шести місяців після її смерті. Згідно інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) № 80323438 від 04.03.2025 спадкова справа після смерті [PERSON] не заведена. Приватним нотаріусом Мельниченко Н.М. 06.05.2025 року за №111/01-16 видано повідомлення про відмову у вчиненні нотаріальних дій за заявою позивача, у зв`язку із пропуском строку звернення до нотаріальної контори щодо оформлення спадкових прав та рекомендовано звернутись до суду для визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, або встановлення факту прийняття спадщини. Частиною 3 ст. 10 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, надавши докази відповідно до вимог ЦПК України. Відповіднодо\~ч.1\~ст.\~1220\~ЦК\~України\~спадщина\~відкривається\~внаслідок\~смерті\~особи\~або\~оголошення\~її\~померлою.\~Право\~на\~спадкування виникає в день відкриття спадщини. Статтею 1217 ЦК України передбачено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Відповідно до п.23 Постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження. Згідно роз`яснень, що викладені в п. 24 постанови Пленуму ВС України від 30.05.2008 року №7 "Про судову практику у справах про спадкування", особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України. Вирішуючи питання про визнання особі додаткового строку для прийняття спадщини, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Відповідно до правових висновків Верховного Суду зокрема у справах №565/1145/17 від 26.06.2019 року, № 484/3221/17 від 12 вересня 2018 року не обізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною для поновлення строку на прийняття спадщини. Суд, проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в силу положень ст. ст. 76-81 ЦПК України докази в їх сукупності, оскільки з матеріалів справи не вбачається, що позивач є спадкоємцем першої черги і пропустив строк прийняття спадщини, вважає за необхідне визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцем поважними, а позов задовольнити і визначити позивачу додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини.

Outcome: approved