Jurisdiction: civil
Date: 2025-10-29 00:00:00

Стислий виклад позиції сторін. Представник позивача [PERSON] адвокат Яременко І.О. подав до суду позовну заяву до територіальної громади села Буянів в особі Журавненської селищної ради Стрийського району Львівської області, в якій просить визначити [PERSON] додатковий строк тривалістю три місяці для подання заяви про прийняття та оформлення спадщини, що відкрилась після смерті [PERSON] , померлого [INFO] . В обґрунтування\~своїх вимог\~щодо предмета\~спору покликається\~на те,\~що [INFO] \~помер рідний\~брат позивачки\~ [PERSON] .\~Після його\~смерті відкрилася\~спадщина,\~до складу\~якої,\~окрім іншого, увійшло право на земельну частку (пай) на території Мельницької сільської ради, площею 1,85 умовних кадастрових гектари, належне померлому на підставі Сертифікату на право на земельну частку (пай) серії ЛВ№ 0154004 від 29.10.1996. Незважаючи на те, що [PERSON] був зареєстрований в Україні, фактично він постійно проживав у Литовській республіці. Як згодом дізналася позивачка, на випадок своєї смерті [PERSON] залишив заповіт, посвідчений Гіна Драцкіенє нотаріусом другого нотаріального бюро Плунгенського району за № 497 від 19.01.2018. Із змісту\~вищевказаного заповіту\~вбачається,\~що [PERSON] \~на випадок\~своєї смерті\~залишив заповідальне\~розпорядження,\~згідно якого\~своє рухоме\~і нерухоме\~майно,\~що знаходиться\~в Україні,\~залишив [PERSON] . 18.06.2025 позивачка звернулася до приватного нотаріуса Стрийського районного нотаріального округу з метою юридичного оформлення спадщини після смерті свого брата [PERSON] , однак нотаріус їй відмовив через пропуск піврічного терміну для подання заяви про прийняття спадщини. Після смерті [PERSON] у зазначені строки позивачка не звернулася до нотаріуса з метою оформлення права на відкриту спадщину, через поважну причину, оскільки дізналася про наявність заповіту у свою користь за межами строку для подання заяви про прийняття спадщини, а саме на початку 2024 року. Саме тоді позивачка здійснила офіційний переклад заповіту, а згодом і свідоцтва про смерть, що їй були надіслані із Литви. Позивач та її представник у судове засідання не з`явилися, однак представник позивача подав до суду заяву про розгляд справи за їх відсутності та підтримання заявлених вимог у повному обсязі. Представник відповідача у судове засідання не з`явився, однак подав до суду заяву про розгляд справи за його відсутності та незаперечення стосовно предмету позову. Заяви, клопотання, подані учасниками справи. Представником позивача подано заяву про розгляд підготовчого засідання за його і позивача відсутності та призначення справи до судового розгляду (а.с.25), заяву про розгляд справи за відсутності його та позивача і підтримання заявлених вимог (а.с.30). Представником відповідача подано заяву про розгляд справи за його відсутності та незаперечення стосовно предмету позову (а.с.24). Процесуальні дії у справі. Ухвалою від 12.08.2025 прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі та призначено справу до відкритого підготовчого засідання в порядку загального позовного провадження (а.с.18-19). Ухвалою підготовчого засідання від 12.09.2025 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті (а.с.26). Зважаючи на вимоги статей 211, 223 та частини 2 статті 247 ЦПК України, судом 30.10.2025 проведено розгляд справи за відсутності учасників справи та без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу. З урахуванням ухвалення цього рішення за відсутності учасників справи, датою його ухвалення є дата складення повного судового рішення. Позиція суду. Суд, заслухавши аргументи представника позивача, показання свідка, зваживши на позицію інших учасників справи, з`ясувавши обставини, на які сторона позивача посилаються як на підставу позовних вимог, всебічно, повно, об`єктивно та безпосередньо дослідивши наявні у справі докази, надавши оцінку кожному доказу окремо та зібраним у справі доказам у цілому, доходить висновку, що позов підлягає задоволенню повністю виходячи з такого. Фактичні обставини, встановлені судом, з посиланням на докази, на підставі яких встановлені відповідні обставини. Відповідно до сертифікату на право на земельну частку (пай) Серії ЛВ №0154004 від 29.10.1996 [PERSON] на підставі розпорядження Жидачівської райдержадміністрації від 24.10.1996 №686 належить право на земельну частку (пай) у землі, яка перебуває у колективній власності ССП ім.Шевченка, розміром 1,85 в умовних кадастрових гектарах (а.с.14). Згідно із заповітом від 19.01.2018, складеного [PERSON] , зареєстрованого за номером запису до нотаріального реєстру №497 нотаріусом другого нотаріального бюро Плунгеського району, Гіна Драцкіенє, [PERSON] все нерухоме та рухоме майно, що знаходиться в Україні і яке належить йому залишає [PERSON] , що народилася [INFO] в м.Калуш Івано-Франківської області, Україна. Письмовий переклад тексту документа зроблено 23.02.2024 (а.с.11-12). Відповідно до Медичного свідоцтва про смерть №21-7638384 від 08.02.2021 [PERSON] помер [INFO] у с. Пучкоряй, громада Плунге. Письмовий переклад тексту документа зроблено 10.05.2024 (а.с.8-9). Згідно з довідкою Журавненської селищної ради №927/01-03/02-26/вих.-25 від 08.04.2025 [PERSON] , 1948 року народження, був постійно зареєстрований до дня смерті, що наступила [INFO] , в с. Буянів Стрийського (колишній Жидачівського) району Львівської області. У виконавчому комітеті Мельницької сільської ради заповіту від гр. [PERSON] не посвідчувалось. На день своєї смерті [PERSON] був зареєстрований один за адресою, що вказана вище (а.с.10). Інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру №81746984 від 03.07.2025 встановлено, що після смерті [PERSON] спадкова справа не заводилася та свідоцтва про право на спадщину на її підставі не видавалися (а.с.13). Постановою приватного нотаріуса Стрийського районного нотаріального округу Львівської області від 18.06.2025 [PERSON] відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті [PERSON] у зв`язку з тим, що нею пропущено піврічний термін з дня смерті спадкодавця, із заявою про прийняття спадщини до нотаріуса вчасно не звернулися (а.с.15). Зміст спірних правовідносин. Спірні правовідносини між сторонами виникли у зв`язку з пропуском позивачем строку подання нотаріусу заяви про прийняття спадщини та не проживання разом із спадкодавцем постійно на час відкриття спадщини. Норми права, які застосував суд. До спірних правовідносин, які виникли між сторонами, підлягають застосуванню норми Цивільного кодексу України (далі ЦК України). Так, нормами статті 1223 ЦК України передбачено, що право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Відповідно до приписів частини 1 статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Згідно з положеннями частин 1 та 2 статті 1169 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Вимогами частини 1 статті 1270 ЦК України визначено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до приписів частини 1 статті 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. Згідно з положеннями частини 3 статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Крім цього, суд зважає на роз`яснення, викладені у пункті 24 постанови Пленуму ВСУ від 30.05.2008 №7 «Про судову практику у справах про спадкування». Узагальнені обставини, встановлені судом. Судом встановлено на підставі безпосередньо досліджених та оцінених наявних у справі доказів, що [PERSON] , який помер [INFO] , за життя зробив особисте розпорядження, склавши заповіт, яким заповів все майно [PERSON] . Після його смерті відкрилась спадщина на спадкове майно, однак [PERSON] у визначений законом строк не подала нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Мотивована оцінка наведених сторонами аргументів щодо наявності підстав для задоволення позову. Надавши оцінку аргументам сторони позивача, суд зауважує, що за загальним правилом право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою і для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. За змістом статті 1272 ЦК України поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. З урахуванням наведеного, суд зазначає, що у разі пропуску спадкоємцем шестимісячного строку для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема, у разі необізнаність спадкоємців, які не є спадкоємцями першої черги за законом, про наявність заповіту. Наведені позивачем причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, на переконання суду, є поважними. Так, суд звертає увагу на місце проживання спадкодавця, який проживав за кордоном, та місце проживання позивача, яка проживає в Україні, а також місце складання спадкодавцем заповіту за місцем його проживання за кордоном. За наведених обставин, аргументи сторони позивача щодо незнання про складення братом на її ім`я заповіту є такими, що заслуговують на увагу, оскільки узгоджуються з дослідженими судом доказами та дозволяють виснувати, що існували об`єктивні обставини, які перешкоджали можливості позивачу довідатися про наявність заповіту до смерті спадкодавця та отримання нею інформації про наявність складеного на її ім`я заповіту саме після спливу визначеного законом строку для прийняття спадщини. Таким чином, наведені стороною позивача причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, у своїй сукупності, свідчать про наявність обставин, які об`єктивно унеможливлювали своєчасне виконання позивачем вимог закону щодо особистого подання заяви нотаріусу після відкриття спадщини. Враховуючи вищевикладене у своїй сукупності, суд вважає, що позов слід задовольнити повністю. На підставі статей 1268, 1270, 1272 Цивільного кодексу України та

Outcome: approved