Jurisdiction: civil
Date: 2025-11-03 00:00:00

Стислий виклад позиції позивача. 26.09.2025 Акціонерне товариство «АКЦЕНТ-БАНК» звернулося до суду з позовом, в якому просить стягнути заборгованість за кредитним договором №А33DCT155101295118 від 12.03.2024 в розмірі 170782,43 грн. та судові витрати. В обгрунтування позовних вимог покликається на те, що [PERSON] звернулася до АТ «АКЦЕНТ-БАНК» щодо отримання банківських послуг та підписала Анкету-Заяву про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг в АТ «А-БАНК». 12.03.2024 року, будучи клієнтом Банку, [PERSON] уклала з Банком кредитний договір №А33DCT155101295118, щодо надання останній кредиту в розмірі 150000 грн. строком на 60 місяців (тобто до 11.03.2029 року) зі сплатою процентів у розмірі 55% щорічно та комісії в розмірі 0.00 грн. (Кредитний договір складається із Заяви Клієнта та Графіку погашення кредиту). Станом на\~25.09.2025\~року заборгованість\~Відповідачки за\~кредитним Договором\~становить 170782,43\~грн.,\~яка складається\~з: 140661,95 грн. - загальний залишок заборгованості за наданим кредитом (тілом кредиту); 28901,89 грн. - загальний залишок заборгованості за процентами; 0.00 грн. - загальний залишок заборгованості за комісією; 1218,59 грн. - загальний залишок заборгованості за пенею. Кредитний договір підписано боржником за допомогою електронного підпису, використання якого погоджено сторонами в Анкеті-Заяві про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг в А-Банку (Заяві на погодження використання електронного підпису). Процесуальні дії суду. З урахуванням положень ст.187 ЦПК України, 26.09.2025 суддею Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області з метою отримання інформації щодо місця проживання (перебування) відповідачки зроблено відповідний запит за допомогою підсистеми ЄСІТС "Електронний суд" та отримано відповідь №1823065 від 26.09.2025 про те, що відповідачка зареєстрована за адресою: [ADDRESS] . Ухвалою судді Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області від 26.09.2025 позов прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі. Постановлено проводити розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін. 21.10.2025 [PERSON] подала відзив на позовну заяву, в якій зазначила, що вимоги, викладені у заяві є необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню. Вказує, що не укладала жодного кредитного договору та звертає увагу на те, що анкета-заява складена на ім`я невідомої їй людини [PERSON] , яка підписана нею. Зазначає, що до позовної заяви долучено анкету-приєднання до Умов та правил надання банківських послуг в А-Банку, яка датується 28.08.2019, не містить умов кредитного договору. Вказує, що позивачем не долучено жодного доказу, яким підтверджується факт ознайомлення та підписання нею кредитного договору, а також факт отримання кредиту в сумі 150000 гривень. Крім того, відсутні відомості про сертифікацію ключа ЕЦП та відомості про отримання ідентифікатора нею, а не іншою людиною. Зазначає, що станом на день звернення позивачем до суду строк виконання зобов`язання не сплив, тому звернення позивача до суду є поспішним і неправомірним. Крім того, вважає нарахування пені неправомірним. 24.10.2025 представник позивача АТ «А-БАНК» Скічко Е.С. подала відповідь на відзив, де зазначила, що відзив не підлягає взяттю до уваги, а позов підлягає задоволенню. Відповідачка в Анкеті-Заяві про приєднання до Умов і Правил надання банківських послуг від 28.08.2019 підтвердила під підпис факт ознайомлення з Умовами і Правилами надання банківських послуг, приєдналась до них та зобов`язалася в подальшому регулярно знайомитись зі змінами до Умов та Правил, викладеними на сайті Банку. В подальшому, перебуваючи клієнтом Банку, Відповідачка скористалася додатковою послугою «Швидка готівка». Договір (Заяву) про надання «Швидка готівка» №А33DCT155101295118 від 12.03.2024 підписана Відповідачем електронним підписом. Зазначає, що надані позивачем виписки по рахункам позичальника повністю відповідають вимогам законодавства та підтверджують факт погашення заборгованості відповідачем. Зазначає, що на підтвердження перерахування Відповідачці кредитних коштів до позову було надано меморіальний ордер із зазначенням відповідної суми кредиту, яка була перерахована останній. Вказує, що у п.8 Заяви Клієнта №А33DCT155101295118 від 12.03.2024 зазначено номер карти клієнта на який було зараховано кошти кредиту і з якої також вбачається факт використання коштів. Крім того, зазначає, що Банк має право достроково розірвати кредитний договір та здійснити дії, направлені на погашення залишку Заборгованості, оскільки це передбачено в п.6 Паспорту споживчого кредиту, з яким ознайомлена відповідачка. Вказує, що нарахування пені є правомірним, посилаючись на п.6 Розділу IV Прикінцевих та перехідних положень Закону України «Про споживче кредитування». Ухвалою суду від 24.10.2025 постановлено розгляд справи проводити в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін. Судовий розгляд справи призначений на 04.11.2025. Представник позивача в позовній заяві зазначив, що в разі неявки в судове засідання відповідача, АТ «А-БАНК» не заперечує проти розгляду справи за відсутності представника Банку. 31.10.2025 відповідачка [PERSON] подала заяву, в якій просить розгляд справи проводити без її участі. Судом на підставі частини другої статті 247\~ЦПК України у зв`язку із неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Фактичні обставини, встановлені судом та норми права, які застосував суд, та мотиви їх застосування. З доказів, представлених позивачем, вбачається, що [PERSON] , дівоче прізвище [PERSON] , [INFO] , РНОКПП [NUMBER] , зареєстрована за адресою: [ADDRESS] , звернулась до АТ «АКЦЕНТ-БАНК» із Анкетою-заявою про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг в А-Банку. Відповідно до даної Анкети-заяви, [PERSON] погодилась з тим, що дана заява разом з Умовами та правилами надання банківських послуг і тарифами, правилами користування основними умовами обслуговування і кредитування, розташованими в рекламному буклеті, складають між нею та банком договір про надання банківських послуг. Також, вона ознайомилась з договором про надання банківських послуг до його укладення і згідна з його умовами. Вищевказана Анкета-заява 28.08.2019 підписана власноручним підписом [PERSON] . Таким чином, [PERSON] власноручним підписом підтвердила ознайомлення з Умовами і Правилами надання банківських послуг, приєдналась до них та зобов`язалася в подальшому регулярно знайомитись зі змінами до Умов та Правил, викладеними на сайті Банку. 12.03.2024,\~перебуваючи клієнтом\~Банку,\~Відповідачка скористалася\~додатковою послугою\~ «Швидка\~готівка»,\~шляхом подання\~заяви про\~надання послуги\~«Швидка готівка»\~№А33DCT155101295118\~від 12.03.2024.\~Відповідно до\~Заяви про надання послуги «Швидка готівка» №А33DCT155101295118 від 12.03.2024, [PERSON] , РНОКПП [NUMBER] , яка проживає за адресою: [ADDRESS] , діючи на підставі особистого волевиявлення просить надати в АТ «А-БАНК» кредит за послугою «Швидка готівка». [PERSON] в обґрунтування своїх заперечень, вказує про те, що жодних кредитних договорів вона не укладала та не підписувала, особа на ім`я [PERSON] , яка 28.08.2019 звернулась із Анкетою-заявою про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг в А-БАНКУ, їй невідома. Про те, суд вважає дані твердження необґрунтованими та вважає, що такі надані Відповідачкою з метою уникнення виконання зобов`язання за вищевказаним договором, виходячи з наступного: Як вбачається з Відповіді №1823065 від 26.09.2025 з Єдиного державного демографічного реєстру [PERSON] , [INFO] , РНОКПП [NUMBER] , УНЗР 19850106-05805, зареєстрована за адресою: [ADDRESS] . Згідно із анкетою-заявою про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг в А-Банку, з даною заявою звернулась [PERSON] , дівоче прізвище [PERSON] , [INFO] , РНОКПП [NUMBER] , зареєстрована за адресою: [ADDRESS] . Відповідно до Заяви про надання послуги «Швидка готівка» №А33DCT155101295118 від 12.03.2024, з даною заявою звернулась [PERSON] , РНОКПП [NUMBER] , яка проживає за адресою: [ADDRESS] . Вищевказана інформація, зокрема щодо дати народження РНОКПП та адреси реєстрації збігається з документами, представленими відповідачкою. Враховуючи те, що усі ідентифікуючі дані особи збігаються, зокрема РНОКПП, який згідно із чинним законодавством присвоюється фізичній особі один раз та є незмінним протягом життя, суд презюмує, що [PERSON] та [PERSON] є одна та сама особа і в даному випадку відбулась зміна прізвища. Щодо посилань відповідачки на те, що Анкета-заява про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг в А-БАНКУ, яка датується 28.08.2019, не містить умов кредитного договору. Суд зазначає наступне: Анкета-заява про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг в А-БАНКУ, яка датується 28.08.2019, є підставою набуття статусу Клієнта Банку, а не отримання кредиту. Саме Заява про надання послуги «Швидка готівка» №А33DCT155101295118 від 12.03.2024, є підставою отримання відповідачкою кредиту. Відповідно до Заяви про надання послуги «Швидка готівка» №А33DCT155101295118 від 12.03.2024, вид кредиту послуга «Швидка готівка», тип кредиту кредит строковий, мета отримання кредиту придбання товару/здійснення платежу/ оплата послуг, сума кредиту - 150000 гривень, строк кредиту 60 місяців з 12.03.2024 по 12.03.2029 включно, процентна ставка (фіксована) 55% на рік. Проценти за користування кредитом сплачуються у складі щомісячного платежу. Розмір щомісячного платежу становить 7470,48 гривень. Загальна сума до повернення з урахуванням суми кредиту, відсотків та комісій становить 448229,37 гривень. Відповідно до п.11 Заяви, у випадку порушення Клієнтом зобов`язань із погашення заборгованості Клієнт сплачує Банку пеню у розмірі 0,07% від суми простроченої заборгованості по кредиту за кожен день прострочки. Згідно із п.13 Заяви, кредит надається Клієнту у відповідності до Тарифів, які розміщуються на веб-сайті Банку у розділі: Кредит «Швидка готівка». Щодо посилань відповідачки на те, що вона не ознайомлювалась із умовами кредитного договору, суд зазначає наступне: Відповідно до п.17 Заяви про надання послуги «Швидка готівка» №А33DCT155101295118 від 12.03.2024, [PERSON] підтвердила та погодилась, що: до укладання цієї угоди ознайомився з актуальними Умовами та правилами надання банківських послуг АТ «А-БАНК», що розміщені за посиланням: www.a-bank.com.ua/terms, та до укладання цієї угоди ознайомлена з інформацією, яка розміщується на веб-сайті та доступна за посиланням: www.a-bank.com.ua ,\~в повному\~об?ємі у\~відповідності до\~ч.2\~ст.\~12\~Закону України\~«Про фінансові\~послуги та\~державне регулювання\~ринків фінансових\~послуг»; ця Заява разом з Умовами та правилами надання банківських послуг, що розміщені на сайті банку: www.a-bank.com.ua , Таблицею обчислення загальної вартості кредиту становлять Договір. Отримала їх примірники, вони їй зрозумілі та не потребують додаткового тлумачення; погодилась отримати примірник договору шляхом його надсилання на її електронну поштову скриньку, а у разі відсутності такої скриньки, отримати у SMS-повідомленні у вигляді гіперпосилання для самостійного завантаження або для повторного отримання примірника звернутись до Банку через дистанційні канали обслуговування. Щодо посилань відповідачки на те, що вона не підписувала даний договір, щодо відсутності відомостей про сертифікацію ключа ЕЦП та відомостей про отримання ідентифікатора нею, а не іншою людиною, суд зазначає наступне: Згідно із умовами заяви про надання послуги «Швидка готівка» №А33DCT155101295118 від 12.03.2024, дана заява, у вигляді паперового документа, підписується Клієнтом власноручним підписом, а у вигляді електронного документа підписується Клієнтом цифровим власноручним підписом або простим/удосконаленим електронним підписом у мобільному додатку ABank24 чи в інших каналах дистанційного обслуговування. Відповідно до статті 6 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг», для ідентифікації автора електронного документа може використовуватися електронний підпис. Порядок використання електронного підпису у банківській системі України та на ринках небанківських фінансових послуг, державне регулювання та нагляд за діяльністю на яких здійснює Національний банк України, а також при наданні платіжних послуг визначається Національним банком України. Відповідно до Положення про використання електронного підпису та електронної печатки затвердженого Постановою Правління Національного Банку України №172 від 20.12.2023, простий електронний підпис - будь-який вид ЕП, крім кваліфікованого ЕП, цифрового власноручного підпису (далі - ЦВП), УЕП з кваліфікованим сертифікатом, УЕП, ЕП Національного банку. Згідно із п.17 Положенням, використання УЕП, удосконаленої електронної печатки та простого ЕП здійснюється на підставі договору між установою і клієнтом / контрагентом установи або установою і особою, що має намір стати клієнтом / контрагентом установи. Договір укладається в письмовій формі після проведення ідентифікації та верифікації відповідно до вимог законодавства України клієнта / контрагента установи чи особи, що має намір стати клієнтом / контрагентом установи, зокрема: у формі паперового документа з власноручними підписами сторін. У п.57\~Положення вказано,\~що клієнт\~установи,\~контрагент установи\~має право\~використовувати простий\~ЕП у\~разі дотримання\~таких вимог: 1)\~електронна взаємодія\~здійснюється виключно\~з цією\~установою та\~з використанням\~технології,\~визначеної установою; 2) використання простого ЕП здійснюється на підставі договору відповідно до вимог\~пункту 17\~розділу II цього Положення. Відповідно до Умов та Правил надання банківських послуг, у разі, якщо один із документі було підписано простим електронним підписом у вигляді ОТП-паролю, то варто зазначити, що відповідачка погодилася на його використання. Таким чином, підписавши Анкету-заяву про Приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг в А-БАНКУ власноручним підписом, відповідачка погодилась на використання електронного підпису. Відповідачка в обґрунтування своїх заперечень, вказує про те, що позивачем не надано підтвердження про те, що банк виконав своє зобов`язання, зокрема щодо переказу коштів їй у розмірі 150000 гривень. Суд звертає увагу на те, що Позивачем долучено меморіальний орден №TR.35734731.38514.5505 від 12.03.2024, який підтверджує факт надання коштів Відповідачці у розмірі 150000 гривень. Щодо посилань відповідачки на те, що станом на день звернення позивачем до суду строк виконання зобов`язання не сплив, тому звернення позивача до суду є поспішним і неправомірним. Суд зазначає наступне: Згідно із п.6 Паспорту споживчого кредиту «Швидка готівка», в разі заборгованості у Клієнта із сплати Щомісячного мінімального платежу понад 90 днів, Банк має право достроково розірвати Кредитний договір та здійснити дії, направлені на погашення залишку Заборгованості, що виникла при користуванні Клієнтом Послугою «Швидка готівка». Перед укладенням кредитного договору відповідачка була ознайомлена із Паспортом споживчого кредиту «Швидка готівка», зокрема із п.6 Паспорту. Таким чином, позивач має право звернутися за захистом своїх прав. За змістом статей 626, 628\~ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Частиною першою статті 638\~ЦК України встановлено, що істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Згідно ст.629 ЦК України, договір є обов`язковим для виконання сторонами. Відповідно до ст.526 ЦК України, зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Статтею 527\~ЦК України передбачено, що боржник зобов`язаний виконати свій обов`язок, а кредитор прийняти виконання особисто, якщо інше не встановлено договором або законом, не випливає із суті зобов`язання чи звичаїв ділового обороту. Відповідно до ст.530 ЦК України, якщо у зобов`язанні встановлений строк його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк. Зобов`язання, строк виконання якого визначений вказівкою на подію, яка неминуче має настати, підлягає виконанню з настанням цієї події. Якщо строк виконання боржником обов`язку не встановлений, або визначений моментом пред`явлення вимоги, кредитор має право вимагати його виконання у будь-який час, боржник повинен виконати такий обов`язок у семиденний строк від дня пред`явлення вимоги, якщо обов`язок негайного виконання не випливає із договору або актів цивільного законодавства. Відповідно до ст.1054\~ЦК України за кредитним договором Банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. Відповідно до ст.1050 ЦК України, якщо позичальник своєчасно не повернув суму позики, він зобов`язаний сплатити грошову суму відповідно до статті 625 цього Кодексу. Якщо договором встановлений обов`язок позичальника повернути позику частинами (з розстроченням), то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилася, та сплати процентів, належних йому відповідно до статті 1048 цього Кодексу. Згідно зі\~статтею 1049\~згаданого Кодексу\~позичальник зобов`язаний\~повернути позикодавцеві\~позику (грошові\~кошти у\~такій самій\~сумі або\~речі,\~визначені родовими\~ознаками,\~у такій\~самій кількості,\~такого самого\~роду та\~такої самої\~якості,\~що були\~передані йому\~позикодавцем)\~у строк\~та в\~порядку,\~що встановлені\~договором.\~Договір позики\~є укладеним\~з моменту\~передання грошей\~або інших\~речей,\~визначених родовими\~ознаками. З розрахунку заборгованості та виписки по кредиту вбачається, що станом на 25.09.2025 року заборгованість Відповідача за договором №А33DCT155101295118 від 12.03.2024 становить 170782,43 грн., яка складається з: 140661,95 грн. - загальний залишок заборгованості за наданим кредитом (тілом кредиту); 28901,89 грн. - загальний залишок заборгованості за процентами; 0.00 грн. - загальний залишок заборгованості за комісією; 1218,59 грн. - загальний залишок заборгованості за пенею. Крім того, із розрахунку заборгованості за договором №А33DCT155101295118 від 12.03.2024 вбачається, що Відповідачка здійснювала часткове погашення заборгованості, зокрема 09.04.2024 у розмірі 7470,48 гривень, 07.05.2024 у розмірі 7470,48 гривень, 11.06.2024 у розмірі 7470,48 гривень, 11.07.2024 у розмірі 7470,48 гривень, 07.08.2024 у розмірі 7470, 48 гривень, 11.09.2024 у розмірі 7470,48 гривень, 08.10.2024 у розмірі 7470,48 гривень, 11.11.2024 у розмірі 7470,48 гривень, 12.12.2024 у розмірі 7470,48 гривень, 10.01.2025 у розмірі 7470,48 гривень, 12.02.2025 у розмірі 7470,48 гривень, 12.03.2025 у розмірі 7470,48 гривень, 12.04.2025 у розмірі 7470,48 гривень, 05.12.2025 у розмірі 7470,48 гривень. Свої зобов`язання за договором кредитор виконав у повному обсязі, а саме: надав відповідачці можливість розпоряджатися грошовими коштами на умовах, передбачених Договором та в межах обумовленого предмета договору. Проте боржник [PERSON] належним чином свої зобов`язання не виконала та допустила заборгованість за вищевказаним Кредитним договором у вищевказаному розмірі. Щодо частини позовної вимоги про стягнення пені за договором, суд зазначає наступне. З ч.1 ст.549 ЦК України вбачається, що неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Згідно із ч.3 ст. 549 ЦК України, пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання. Відповідно до п.18 Прикінцевих та Перехідник положень ЦК України, у період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування у разі прострочення позичальником виконання грошового зобов`язання за договором, відповідно до якого позичальнику було надано кредит (позику) банком або іншим кредитодавцем (позикодавцем), позичальник звільняється від відповідальності, визначеної статтею 625 цього Кодексу, а також від обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за таке прострочення. Установити, що неустойка (штраф, пеня) та інші платежі, сплата яких передбачена відповідними договорами, нараховані включно з 24 лютого 2022 року за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) за такими договорами, підлягають списанню кредитодавцем (позикодавцем). Згідно із п.6. Прикінцевих та Перехідних положень Закону України «Про споживче кредитування» у разі прострочення споживачем у період з 1 березня 2020 року до припинення зобов`язань за договором про споживчий кредит, укладеним до тридцятого дня включно з дня набрання чинності Законом України "Про внесення змін до деяких законів України щодо удосконалення державного регулювання ринків фінансових послуг", у тому числі того, строк дії якого продовжено після набрання чинності Законом України "Про внесення змін до деяких законів України щодо удосконалення державного регулювання ринків фінансових послуг", споживач звільняється від відповідальності перед кредитодавцем за таке прострочення. У тому числі, але не виключно, споживач у разі допущення такого прострочення звільняється від обов`язку сплати кредитодавцю неустойки (штрафу, пені) та інших платежів, передбачених договором про споживчий кредит за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) споживачем зобов`язань за таким договором. Забороняється збільшення процентної ставки за користування кредитом з інших причин, ніж передбачені частиною четвертою статті 1056-1 Цивільного кодексу України, у разі невиконання зобов`язань за договором про споживчий кредит у період, зазначений у цьому пункті. Дія положень цього пункту поширюється, у тому числі, на кредити, визначені частиною другою статті 3 цього Закону. Установити, що неустойка (штраф, пеня) та інші платежі, сплата яких передбачена договором про споживчий кредит, нараховані за період, зазначений у цьому пункті, за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) зобов`язань за таким договором, підлягають списанню кредитодавцем. Таким чином, норма, зазначена в п.18 Прикінцевих та Перехідник положень ЦК України, та норма, зазначена в п.6 Прикінцевих та Перехідних положень Закону України «Про споживче кредитування» суперечить один одному. З огляду на таку ситуацію, суд зазначає наступне: Закон України «Про правотворчу діяльність» прийнятий з метою впорядкування правотворчої діяльності в Україні, посилення взаємодії між учасниками правотворчої діяльності у процесі підготовки нормативно-правових актів, а також контролю за їх реалізацією, забезпечення участі громадянського суспільства у правотворчій діяльності та якості законодавства України. Згідно із ч.2 ст.9 Закону України «Про правотворчу діяльність», законодавство України включає: 1) Конституцію України - Основний Закон України; 2) закони; 3) підзаконні нормативно-правові акти. Відповідно до ст. 10 Закону України «Про правотворчу діяльність», закон - це нормативно-правовий акт, прийнятий Верховною Радою України та (або) на всеукраїнському референдумі в установленому Конституцією України та законом порядку, що регулює найбільш важливі суспільні відносини. Закон приймається у формі, зокрема кодексу України. Згідно із ч.1 ст. 11 Закону України «Про правотворчу діяльність», кодекс - це закон, який створений шляхом систематизації норм права, містить загальні засади, на підставі яких комплексно регулює однорідну сферу суспільних відносин, забезпечуючи стабільність правового регулювання. В ч.2 і ч.3 ст.11 Закону України «Про правотворчу діяльність» заначено, що при прийнятті\~законів,\~що розвивають\~положення кодексу\~у відповідній\~сфері,\~повинні дотримуватися\~основні принципи\~правового регулювання\~суспільних відносин,\~встановлені кодексом. Якщо суб`єкт права законодавчої ініціативи подає до Верховної Ради України проект закону, що регулює суспільні відносини інакше, ніж кодекс, він зобов`язаний одночасно подати проект закону про внесення змін до кодексу. Такий законопроект розглядається Верховною Радою України одночасно з відповідним проектом закону про внесення змін до кодексу. В ч.2 ст.4 Цивільного кодексу України зазначено, що основним актом цивільного законодавства України є Цивільний кодекс України. Актами цивільного законодавства є також інші закони України, які приймаються відповідно до Конституції України та цього Кодексу (далі - закон). Якщо суб`єкт права законодавчої ініціативи подав до Верховної Ради України проект закону, який регулює цивільні відносини інакше, ніж цей Кодекс, він зобов`язаний одночасно подати проект закону про внесення змін до Цивільного кодексу України. Поданий законопроект розглядається Верховною Радою України одночасно з відповідним проектом закону про внесення змін до Цивільного кодексу України. Разом з тим, 25 січня 2023 року Верховний Суд у справі №676/47/21 зробив висновок про те, що основним актом цивільного законодавства України с Цивільний кодекс України. Актами цивільного законодавства є також інші закони України, які приймаються відповідно до Конституції України та цього Кодексу. Якщо суб`єкт права законодавчої ініціативи подав до Верховної Ради України проект закону, який регулює цивільні відносини інакше, ніж цей Кодекс, він зобов?язаний одночасно подати проект закону про внесення змін до Цивільного кодексу України. Поданий законопроект розглядається Верховною Радою України одночасно з відповідним проектом закону про внесення змін до Цивільного кодекси У країни. Додатково суд вказує, що внесення змін до Прикінцевих та Перехідних положень ЦК України відбулось у зв`язку із прийняттям Закону № 2120-IX від 15.03.2022, а внесення змін до п.6 Прикінцевих та Перехідних положень «Про споживче кредитування» у зв`язку із прийняттям Закону № 3498-IX від 22.11.2023. Таким чином, в даній ситуації застосовуватися мають норми Цивільного кодексу України. З огляду на вищенаведене, стягнення заборгованості за пенею, що становить 1218,59 грн. не підлягає задоволенню. За таких обставин, суд приходить до висновку, що позовні вимоги Акціонерного товариства «АКЦЕНТ-БАНК» підлягають частковому задоволенню. Таким чином, з [PERSON] на користь Акціонерного товариства «АКЦЕНТ-БАНК» слід стягнути заборгованість за кредитним договором №А33DCT155101295118 від 12.03.2024 у розмірі 169563,84 гривень. Щодо розподілу судових витрат зі сплати судового збору. Судом встановлено, що позивач Акціонерне Товариство «АКЦЕНТ-БАНК» сплатило судовий збір за подання позовної заяви у розмірі 2422,40 гривень. Нормою частини 1 статті 141 Цивільного процесуального кодексу України закріплено, що судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. З врахуванням часткового задоволення позовних вимог, суд вважає, що з відповідачки необхідно стягнути на користь позивача понесені судові витрати у виді сплаченого судового збору за подання позовної заяви у розмірі 2405,11 гривень.

Outcome: approved