Jurisdiction: civil
Date: 2025-11-03 00:00:00

[PERSON] (далі позивач) звернувся до Іванківського районного суду Київської області з позовом до Іванківської селищної ради Київської області (далі відповідач) про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Позовні вимоги обґрунтовані наявністю підстав для визначення позивачу додаткового строку для прийняття спадщини, що відкрилася після смерті [PERSON] . У своїй позовній заяві позивач зазначає, що [INFO] померла його дружина [PERSON] . Відповідно до свідоцтва про шлюб серії [NUMBER] позивач та [PERSON] уклали шлюб 23.10.2009 року. Перебуваючи у шлюбі, позивач та [PERSON] придбали будинок за адресою [ADDRESS] . [PERSON] [INFO] померла, що підтверджено свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] . Після її смерті залишилось спадкове майно житлового будинку з надвірними будівлями, що знаходиться в [ADDRESS] . Позивач звертався до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті дружини, однак йому було відмовлено постановою державного нотаріуса Іванківської державної нотаріальної контори Воробей Т.П., у зв?язку з тим, що пропущений строк для прийняття спадщини. Після смерті [PERSON] спадкова справа не заводилась, єдиним спадкоємцем після померлої є позивач. Зазначає що довгий час не міг оговтатись після смерті дружини, поважний вік. незнання чинного законодавства України, призвело до того, що позивач пропустив строк для прийняття спадщини. Необізнаність є людським фактором, наявність якого не дає змоги володіти певною інформацією через незалежні від волі особи обставини, а тому вона не може бути підтверджена відповідними доказами. У встановлений законом 6-місячний строк позивач не звернувся до нотаріуса, оскільки відбулося повномасштабне вторгнення військ рф та окупація. Коли він все ж звернувся до державного нотаріуса з приводу оформлення спадщини, йому було відмовлено у заведенні спадкової справи, у зв?язку з пропуском строку для її прийняття. Оскільки нотаріусом позивачу було відмовлено у заведенні спадкової справи у зв?язку з пропущенням строку, визначеним для прийняття спадщини, він змушений звернутись до суду для його додаткового встановлення. Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, головуючим суддею визначено суддю Мовчана В.В. Ухвалою Іванківського районного суду Київської області від 28.08.2025 відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження. Залучено до участі у справі як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача Державного нотаріуса Вишгородського районного нотаріального округу Київської області Воробей Тетяну Петрівну. Підготовче судове засідання призначено на 02.10.2025. Ухвалою Іванківського районного суду Київської області від 02.10.2025 закрито підготовче провадження та призначено справу до розгляду по суті на 23.10.2025. У судовому засіданні 23.10.2025 розгляд справи було відкладено на 04.11.2025. Позивач у судове засідання не з`явився, однак 01.10.2025 від представника позивача до суду надійшла заява про розгляд справи без участі позивача та його представника. Відповідач не з`явився у судове засідання. Клопотанням від 29.10.2025 просили здійснювати розгляд справи без представника селищної ради. Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача просила здійснювати розгляд справи без представника. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. Відповідно до вимог ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Згідно з вимогами ст. 12, 13, 78, 81, 82 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи в межах заявлених вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог чи заперечень, доказування не може ґрунтуватись на припущеннях. Обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Оцінка зібраних по справі доказів здійснюється за правилами, передбаченими ст. 89 ЦПК України, з врахуванням положень ст. 76-88 ЦПК України. З наданих доказів, встановлено такі факти і обставини. [INFO] померла [PERSON] , що підтверджено свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] . Між [PERSON] та [PERSON] (прізвище після реєстрації шлюбу [PERSON] ) було зареєстровано шлюб, що підтверджено свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] . Як вбачається з витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності (індексний номер витягу 92199499) [PERSON] власник частини житлового будинку по [ADDRESS] . [PERSON] власник частини житлового будинку по [ADDRESS] , що підтверджено витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності (індексний номер витягу 92200030). Постановою державного нотаріуса Іванківської державної нотаріальної контори Зінченку Сергію Олексійовичу відмовлено у заведенні спадкової справи, у зв`язку з пропущенням строку для прийняття спадщини. Відповідно до Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (№ інформаційної довідки 75490706) спадкова справа після смерті [PERSON] не заводилася. Згідно довідки виданої старостою Іванківської селищної ради № 195 [PERSON] проживала без реєстрації по день смерті разом з своїм чоловіком [PERSON] за адресою: [ADDRESS] . Згідно з ст. 1220 Цивільного кодексу України, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Відповідно до ст. 1270 Цивільного кодексу України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини; якщо виникнення у особи права на спадщину залежить від неприйняття спадщини або відмови в його прийнятті іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється в три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття. Згідно з ч. 3 ст. 1272 Цивільного кодексу України, за позовом спадкоємця, що пропустив строк для прийняття спадщини із поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Статтею 1272 Цивільного кодексу України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 Цивільного кодексу України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Позивач пропустив встановлений строк для прийняття спадщини, тому вправі звернутись до суду з позовом для визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини. Згідно з п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30.05.2008 року, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, відповідно до частини третьої статті 1272 Цивільного кодексу України. Згідно з положеннями постанови Верховного Суду від 26 червня 2019 року в справі № 565/1145/17, правила частини третьої статті 1272 Цивільного кодексу України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними. Такий правовий висновок висловив Верховний Суд України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Зазначений висновок відповідає правовим позиціям Верховного Суду України, які викладені у постановах: від 04 листопада 2015 року № 6-1486цс15, від 26 вересня 2012 року № 6-85цс12. Суд враховує правову позицію ЄСПЛ у справі «Ілхан проти Туреччини» від 27.06.2000, якою визначено, що при вирішення питання пропуску строку на вчинення дій має застосовуватись правило встановлення всіх обставин з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому, необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Цивільним кодексом України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 Цивільного кодексу України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до змісту ст. 1272 Цивільного кодексу України, позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається: 1) у разі відсутності письмової згоди всіх спадкоємців, які прийняли спадщину, на подання спадкоємцем, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори; 2) у разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори та відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину та могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви. При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов`язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини. Аналізуючи зібрані по справі докази в світлі наведених правових норм та вивчивши зазначені причини пропуску, встановленого законодавством строку, суд вважає, що строк на звернення із заявою про прийняття спадщини пропущений з поважних причин. Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в силу положень ст. 60 ЦПК України докази в їх сукупності, оскільки позивач пропустив строк прийняття спадщини, то суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцем поважними, а позов задовольнити, та визначити позивачу додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини. Факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування, тому суд приходить до висновку, що позов обґрунтований, підтверджений матеріалами справи та підлягає задоволенню. Крім того, суд звертає увагу на те, що визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не вирішує питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, установленому статтею 1269 ЦК України, звернувшись в нотаріальну контору, після чого вважається таким, що прийняв спадщину. За таких обставин, суд визнає поважними причини пропуску строку прийняття спадщини, оскільки зазначені обставини ніким не спростовані, позивачем не було заявлено відмови від спадщини. Судом встановлено, що позивачем сплачено судовий збір у розмірі 1 211,20 грн., проте останній просить залишити витрати по сплаті судового збору на ним.

Outcome: approved