Jurisdiction: civil
Date: 2025-11-02 00:00:00

Заявник [PERSON] звернувся до суду із заявою про визнання його сина [PERSON] , [INFO] недієздатним, встановити над ним опіку та призначення опікуна над недієздатною особою. Заявник посилається на те, що його син [PERSON] , [INFO] , є інвалідом першої «А» групи з дитинства, страждає тяжким психоневрологічним захворюванням з діагнозом «розумова відсталість глибока», з вказівкою на відсутність або слабку вираженість порушення поведінки, та перебуває на обліку у\~\~\~\~\~\~\~\~\~ психо-неврологічному відділенні Хустської районної лікарні. Через стан свого здоров`я він не здатен усвідомлювати значення своїх дій та керуватися ними, не розуміє наслідків своєї поведінки, не може правильно орієнтуватися та оцінювати прості життєві ситуації. [PERSON] потребує постійного стороннього догляду та допомоги. Разом з тим, для можливості належного правового захисту його прав та інтересів необхідно встановити над ним опіку у визначеному законом порядку, а для цього треба визнати його недієздатним.\~ В судове засідання заявник [PERSON] не з`явився, його представник адвокат Іляшкович Н.В. подала заяву про розгляд справи у її відсутності та відсутності заявника. Заяву підтримала та просила її задовільнити в повному обсязі. Представник заінтересованої особи - органу опіки та піклування виконавчого комітету Хустської міської ради Н. Бредіхіна подала клопотання про розгляд справи у відсутності уповноваженого представника Хустської міської ради, за наявними матеріалами справи. Також подала до суду рішення про надання подання щодо недоцільності призначення [PERSON] , [INFO] , опікуном над сином [PERSON] , [INFO] , у разі визнання Хустським районним судом його недієздатним.\~ Представник особи, стосовно якої розглядається справа, [PERSON] адвокат Боровський І.П. в судовому засіданні подав письмову заяву, в якій не заперечив проти визнання [PERSON] недієздатним та проведення судового розгляду в порядку письмового провадження. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. За таких обставин, суд вважає, що справу можливо вирішити у відсутності сторін, без фіксування судового процесу. Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що заява [PERSON] підлягає до задоволення виходячи з наступного. Відповідно до\~ ч. 1 ст. 39 ЦК України суд може визнати особу недієздатною, якщо вона внаслідок хронічного, стійкого психічного розладу нездатна усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними. Дослідженими в судовому засіданні доказами встановлено, що відповідно до свідоцтва про народження серії [NUMBER] , за актовим записом №118, від 27.01.2015 року, копії паспорта гр. [PERSON] серії [NUMBER] , копії паспорта гр. [PERSON] № [NUMBER] [PERSON] є рідним батьком [PERSON] , [INFO] . На даний час [PERSON] страждає тяжким психоневрологічним захворюванням з діагнозом «розумова відсталість глибока», з вказівкою на відсутність або слабку вираженість порушення поведінки, та перебуває на обліку психо-неврологічному відділенні Хустської районної лікарні. [PERSON] є інвалідом першої «А» групи з дитинства терміном безтерміново, що підтверджується Витягом з рішення експертної команди з оцінювання повсякденного функціонування особи №122/25/217 від 15.04.2025 р. Згідно витягу з реєстру територіальної громади [PERSON] [INFO] зареєстрований та проживає за адресою [ADDRESS] . З метою вирішення заявлених вимог [PERSON] . Хустським районним судом прийнято ухвалу від 11.06.2025 року про призначення амбулаторної судово-психіатричної експертизи для встановлення обставини щодо психічного стану [PERSON] . Відповідно до висновку судово психіатричної експерта №306 КНП ДУ «Інститут судової психіатрії Міністерства охорони здоров`я України» Закарпатська філія судово-психіатричних експертиз, [PERSON] , [INFO] \~ виявляє ознаки хронічного стійкого психічного розладу у вигляді «Глибокої розумової відсталості». За своїм психічним станом [PERSON] , [INFO] не може розуміти значення своїх дій та керувати ними. Згідно ч.1 ст. 40 ЦК України, фізична особа визнається недієздатною з моменту набрання законної сили рішенням суду про це. За приписами ч.1 ст. 41 ЦК України, над недієздатною фізичною особою встановлюється опіка. Відповідно до ст.55 ЦК України, опіка та піклування встановлюється з метою забезпечення особистих немайнових і майнових прав та інтересів фізичних осіб, які потребують опіки та піклування, встановлюються законами та іншими нормативно-правовими актами. Згідно ч. 1 ст. 60 ЦК України, суд встановлює опіку над фізичною особою у разі визнання її недієздатною і призначає опікуна за поданням органу опіки та піклування. Відповідно до ч. 2, 3 ст. 63 ЦК України, опікуном або піклувальником може бути лише фізична особа з повною цивільною дієздатністю. Фізична особа може бути призначена опікуном або піклувальником лише за її письмовою заявою. Згідно п. 1 ч. 2, 4 ст. 293 ЦПК України, суд розглядає в порядку окремого провадження справи про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи, визнання фізичної особи недієздатною та поновлення цивільної дієздатності фізичної особи. Розгляд вказаної категорії справ проводиться судом у складі одного судді і двох присяжних. Відповідно до ч. 1, 6 ст. 300 ЦПК України, суд, ухвалюючи рішення про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи (у тому числі обмеження або позбавлення права неповнолітньої особи самостійно розпоряджатися своїми доходами) чи визнання фізичної особи недієздатною, встановлює над нею відповідно піклування або опіку і за поданням органу опіки та піклування призначає їй піклувальника чи опікуна. Строк дії рішення про визнання фізичної особи недієздатною визначається судом, але не може перевищувати двох років. Представник заінтересованої особи надав до суду подання органу опіки та піклування виконавчого комітету Хустської міської ради про визначення недоцільним призначення [PERSON] , [INFO] опікуном над його сином [PERSON] , [INFO] . Вказаний висновок містить формулювання про відсутність доказів того, що заявник здійснює догляд за сином [PERSON] та про те, що він являється єдиною особою, яка може виконувати обов`язки опікуна у випадку визнання його сина [PERSON] судом недієздатним. Суд не може погодитись з висновком органу опіки та піклування, оскільки такий висновок є невмотивований і не ґрунтується на законі. Відповідно до ст. 64 ЦК України, опікуном або піклувальником не може бути фізична особа: 1) яка позбавлена батьківських прав, якщо ці права не були поновлені; 2) поведінка та інтереси якої суперечать інтересам фізичної особи, яка потребує опіки або піклування. У постанові Верховного суду від 08.01.2024 року у справі №753/1905/22 (провадження №61-8758св.23) зроблено висновок про те, що призначення опікуна недієздатної особи здійснюються\~ за поданням органу опіки та піклування, яке повинно відповідати вимогам закону щодо його обґрунтованості та змісту, має бути подано в належній процесуальній формі згідно з вимогами ЦПК України. При внесенні подання орган опіки та піклування має враховувати якнайкращі інтереси особи, над якою встановлюється опіка. В постанові Великої Палати Верховного Суду від 04.07.2018 у в справі № 496/4271/16-а (провадження № 11-606апп18) сформульовано правовий висновок про те, що рішення виконавчого комітету як органу опіки та піклування є дорадчим документом та не тягне за собою виникнення будь-яких прав чи обов`язків у осіб, яких рекомендовано призначити опікунами, таке рішення не порушує прав та обов`язків інших опікунів та підопічного. Правові наслідки для інших опікунів, підопічного виникають виключно в результаті постановлення рішення судом, в процесі чого саме і відбувається оцінка усіх доказів у сукупності, зокрема й оскаржуваного рішення органу опіки та піклування, яке не має наперед встановленої сили для суду, який розглядає справу і вирішує правове питання призначення опікуна недієздатній особі. Подання органу опіки та піклування не є рішенням за процесуальним статусом та має для суду лише рекомендаційний характер, і при постановлені судом рішення по справі не має пріоритетного значення, та може бути враховано на розсуд суду.\~ У поданні орган опіки та піклування посилається на те, що заявник [PERSON] , який є батьком психічно-хворої особи не представив документів, які б засвідчили те, що він є особою яка являється єдиною особою, яка може виконувати обов`язки опікуна. Подання органу опіки та піклування не відповідає вимогам закону щодо його обґрунтованості та змісту, оскільки посилання на те, що [PERSON] не представив документів, які б засвідчили те, що він є єдиною особою, яка може виконувати обов`язки опікуна є безпідставним і такі обов`язки заявника не передбачені чинним законодавством. Крім того, орган опіки та піклування не врахував якнайкращі інтереси особи, над якою встановлюється опіка. Суд вважає, що заявник, який виявив бажання стати опікуном [PERSON] , не зобов`язаний представляти документи про те, що хтось інший з близьких родичів не можуть виконувати обов`язки опікуна. Відповідно до довідки до акту огляду-медико-соціальною комісією серії 12 ААВ №387955 [PERSON] , який також є сином заявника, є інвалідом першої А групи з дитинства безтерміново. Згідно рішення Хустського районного суду від 16.02.2023 року (справа №309/4191/22) [PERSON] , [INFO] визнано недієздатним, встановлено над ним опіку та призначено дружину заявника [PERSON] , [INFO] опікуном над її сином [PERSON] , [INFO] . Інші близькі родичі хворого [PERSON] не подавали до органу опіки та піклування заяв про те, що вони бажають бути його опікуном. Подання такої заяви є обов`язковою умовою про призначення опікуна. Заявник за всіма критеріями відповідає вимогам, які закон ставить до особи, яка бажає стати опікуном. У частинах другій-п`ятій статті 63 ЦК України визначено, що опікуном або піклувальником може бути лише фізична особа з повною цивільною дієздатністю. Фізична особа може бути призначена опікуном або піклувальником лише за її письмовою заявою. Опікун або піклувальник призначаються переважно з осіб, які перебувають у сімейних, родинних відносинах з підопічним, з урахуванням особистих стосунків між ними, можливості особи виконувати обов`язки опікуна чи піклувальника. Фізичній особі може бути призначено одного або кількох опікунів чи піклувальників. Якщо інші родичі хворого [PERSON] у подальшому виявлять намір бути його опікуном, то відповідно до ст. 63 КК України вони також можуть бути призначеними опікунами у передбаченому законом порядку. За таких обставин, коли перешкод, зазначених у ст. 64 ЦК України для призначення [PERSON] опікуном над недієздатним [PERSON] не встановлено, суд вважає за можливе встановити опіку над недієздатним [PERSON] та призначити заявника його опікуном. Таке рішення відповідатиме інтересам психічно - хворої особи, яка самостійно не може здійснювати свої права та інтереси. Закон не передбачає можливості не призначити недієздатній особі опікуна. Суд, з урахуванням всіх обставин справи та наявних письмових доказів, вважає наведені у висновку органом опіки та піклування виконавчого комітету Хустської міської ради обставини такими, що суперечать захисту інтересам недієздатної особи. Відповідно до ч.1 ст.39 ЦК України, фізична особа може бути визнана судом недієздатною, якщо вона внаслідок хронічного, стійкого психічного розладу не здатна усвідомлювати значення своїх дій та (або) керувати ними. У даному випадку у [PERSON] встановлено наявність психічного захворювання, внаслідок якого він не може розуміти значення своїх дій та керувати ними, а тому він потребує обов`язкового встановлення над нею опіки.\~\~ Так, фізична особа може бути призначена опікуном (піклувальником) лише за її згодою, що повинно бути виражено в письмовій заяві. Особа, яка виявила бажання виконувати обов`язки опікуна (піклувальника), подає до органу заяву про призначення її опікуном (піклувальником). До заяви додається медичний висновок про те, що за станом здоров`я заявник може бути опікуном (піклувальником). Спеціалісти органу опіки і піклування обстежують матеріально-побутові умови проживання майбутнього опікуна (піклувальника), складають відповідний акт і готують до суду подання щодо кандидатури опікуна (піклувальника). Заявник [PERSON] виявив бажання виконувати обов`язки опікуна (піклувальника), і відповідно подав до органу опіки та піклування виконавчого комітету Хустської міської ради заяву про призначення його опікуном (піклувальником) над недієздатним [PERSON] . Згідно приписів ч.4 ст.63 ЦК України опікун призначається переважно з осіб, які перебувають у сімейних, родинних відносинах з підопічним, з урахуванням особистих стосунків між ними, можливості виконувати обов`язки опікуна. З врахуванням інтересів особи та забезпечення захисту її інтересів, суд критично оцінює як неаргументований висновок органу опіки та піклування виконавчого комітету Хустської міської ради з посиланням на недоведеність заявником обставин про те, що він є єдиною особою, яка може виконувати обов`язки опікуна. Виходячи з наведеного, суд приходить до висновку, що у зв`язку з тим, що [PERSON] виявляє ознаки хронічного стійкого психічний розладу у формі «Глибокої розумової відсталості (F73)» та за своїм психічним станом не може усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними, а тому такого слід визнати недієздатним, при цьому, суд не вбачає перешкод призначити [PERSON] його опікуном. На підставі викладеного,

Outcome: approved