Jurisdiction: civil
Date: 2025-11-05 00:00:00

адвокат Цвікілевич М.С., в інтересах позивача [PERSON] , звернувся до суду з даним позовом, просить визнати протиправним і скасувати наказ директора ДП «Старицький військовий лісгосп» від 10.12.2024 № 80-В «Про оголошення догани [PERSON] ». Позовні вимоги обґрунтовує тим, що наказом директора ДП «Старицький військовий лісгосп» від 10.12.2024 № 80-В «Про оголошення догани [PERSON] » позивача притягнуто то дисциплінарної відповідальності у виді догани. Підставою для видачі наказу стали подання Львівської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Західного регіону в порядку ч.3 ст.65-1 Закону України «Про запобігання корупції» від 18.10.2024 № 30.54/02-5073вих-24 та Акт проведеного службового розслідування, затверджений директором ДП «Старицький військовий лісгосп» 02.12.2024. В порушення\~ст.149 КЗпП України\~відповідачем не було повідомлено позивача про проведення перевірки відносно нього, не вжито заходів для отримання письмових чи усних пояснень по суті, внаслідок чого [PERSON] був позбавлений можливості висловити свої зауваження. Натомість, акт службового розслідування був наданий йому для ознайомлення лише 12.12.2024, тобто вже після завершення службового розслідування, його розгляду суб`єктом призначення та видачі оскарженого наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності. Так, з акта службового розслідування неможливо зрозуміти за яким саме фактом його проведено. В матеріалах службового розслідування наявні лише пояснення лісничого Верблянського військового лісництва [PERSON] та лісничого Старицького військового лісництва [PERSON] , які нічого не повідомили про факти, за якими таке розслідування проводиться. Разом з тим, в оскарженому наказі взагалі не зазначено суті та обставин допущеного позивачем проступку, часу його вчинення, не зазначено, які саме трудові обов`язки ним порушено. Вважає даний наказ протиправним, тому звернувся до суду із вказаним позовом для захистом своїх порушених прав. Ухвалою від 11.02.2025\~ у справі відкрито провадження, позовна заява прийнята до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.\~ 18.02.2025 представником відповідача - ДП «Старицький військовий лісгосп» до суду подано письмові заперечення на позовну заяву, згідно якого вважає позовні вимоги необґрунтованими. Посилається на те, що 12.11.2024 на адресу державного підприємства «Старицький військовий лісгосп » надійшло Подання у порядку ч.3 ст.65-1 Закону України «Про запобігання корупції» від 18.10.2024 № 30.54/020-5073 ВИХ-24 Львівської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Західного регіону про проведення службового розслідування щодо виявлення причин та умов, що сприяло вчиненню корупційного правопорушення головним лісничим [PERSON] , та за наявності підстав слід вирішити питання про притягнення до відповідальності винних осіб. 12.11.2024 директором ДП «Старицький військовий лісгосп » був виданий Наказ № 72-в «Про проведення службового розслідування». 02.12.2024 комісією складено акт службового розслідування, де встановлено, що причиною корупційного правопорушення була особиста недисциплінованість працівника [PERSON] 10.12.2024 на підставі акта службового розслідування був виданий Наказ № 80-в «Про оголошення догани [PERSON] ». Предстаник вказала, що догана - найменш суворий вид стягнення, який керівник має право застосовувати за будь-яке порушення трудової дисципліни. Представник позивача адвокат адвокат Цвікілевич М.С. подав до суду клопотання про розгляд справи у відсутності сторони позивача. Позовні вимоги підтримав і просив їх задовольнити. Представник відповідача - Державного підприємства «Старицький військовий лісгосп» в судове засідання не з`явився. [PERSON] скерувала до суду клопотання про розгляд справи без її участі. Відповідно до ч.2\~ст.247\~ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього\~Кодексу\~розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. За таких обставин суд вважає, що справу можливо вирішити у відсутності сторін, без фіксування судового процесу. Частинами 4, 5\~ст.268 ЦПК України\~передбачено, що у разі неявки всіх учасників справи у судове засідання, яким завершується розгляд справи, або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, суд підписує рішення без його проголошення. Датою ухвалення рішення є дата його проголошення (незалежно від того, яке рішення проголошено повне чи скорочене). Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення. Отже, враховуючи наведені вище вимоги процесуального закону, датою ухвалення судом судового рішення в даній справі, є дата складення повного судового рішення. Дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного висновку. Відповідно до наказу директора ДП «Старицький військовий лісгосп»\~ від 27.09.2019 №12-к «Про укладення турового договору» [PERSON] прийнято на посаду головного лісничого ДП «Старицький військовий лісгосп»\~з 28.08.2019. 12.11.2024 до ДП «Старицький військовий лісгосп»\~надійшло подання в порядку ч.3 ст.65-1 Закону України «Про запобігання корупції» від першого заступника керівника Львівської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Західного регіону, в якому просив провести службове розслідування з метою виявлення причин та умов, що сприяли вчиненню корупційного правопорушення [PERSON] та за наявності підстав вирішити питання притягнення до відповідальності винних осіб. З тексту подання вбачається, що 23.05.2024 [PERSON] повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 368 КК України. З метою виконання вказаного подання, наказом директора ДП «Старицький військовий лісгосп»\~від 12.11.2024 №72-В було ініційовано проведення службового розслідування комісію з проведення службового розслідування за підозрою [PERSON] у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 368 КК України, в межах кримінального провадження №12024140000000445 від 10.04.2024 та затверджено комісію в складі юриста Г.Мацелюх., заступника головного бухгалтера Н.Пелиньо, інженера ОЗЛ Р.Борового. Згідно з акта службового розслідування у зв`язку із кримінальним провадженням№12024140000000445 від 10.04.2024 за підозрою [PERSON] у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 368 КК України, встановлено, що комісія за результатами проведення службового розслідування, отримала пояснення підлеглих працівників особи, що підозрюється у вчиненні корупційного правопорушення (лісничого Верблянського лісництва [PERSON] , лісничого Старичцького лісництва [PERSON] ), яким не було відомо про причини та умови, що сприяли вчиненню даного кримінального правопорушення. Врахувавши результат службового розслідування, комісією зроблено висновки, що причиною вказаного корупційного правопорушення, була особиста недисциплінованість працівника [PERSON] 10.12.2024 наказом директора ДП «Старицький військовий лісгосп»\~№ 80-В за поданням Львівської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Західного регіону в порядку ч.3 ст.65-1 Закону України «Про запобігання корупції» та проведеного службового розслідування про виявлення причин та умов, що сприяли вчиненню корупційного правопорушення, головному лісничому ДП «Старицький військовий лісгосп»\~ [PERSON] оголошено догану. Тобто, підставою притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності наказом №80-а від 10.12.2024 зазначено проведення службового розслідування, однак, не зазначено який дисциплінарний проступок вчинив позивач. Відповідно до п.9 Порядку проведення службового розслідування, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від13.06.2000 №950, комісія з проведення службового розслідування має право отримувати від осіб, щодо яких проводиться службове розслідування, інших працівників органу, підприємства, установи, організації, де працює особа, стосовно якої проводиться службове розслідування, або виявлено порушення, усні чи письмові пояснення, консультації осіб, які залучаються до службового розслідування. У відповідності до вимог п.10 вказаного Порядку, у разі відмови особи, стосовно якої проводиться службове розслідування або яка вчинила порушення, надати пояснення комісія з проведення службового розслідування складає акт, в якому обов`язково зазначається інформація про осіб, які запитують пояснення, перелік питань та підстави відповідного запиту, відомості про особу, яка відмовляється надати пояснення, та підстави для її відмови. Згідно до п.11 Порядку, визначені права особи, стосовно якої проводиться службове розслідування, а саме: отримувати інформацію про підстави проведення такого розслідування; надавати усні або письмові пояснення, робити заяви, подавати документи, необхідні для проведення службового розслідування; звертатися із клопотанням про опитування інших осіб, яким відомі обставини, що досліджуються під час проведення службового розслідування, а також про залучення до матеріалів розслідування додаткових документів, інших матеріальних носіїв інформації стосовно предмета службового розслідування; подавати в письмовій формі зауваження до проведення службового розслідування, дій або бездіяльності осіб, які його проводять; звертатися до суб`єкта призначення або керівника органу в письмовій формі з обґрунтованим клопотанням про виведення із складу комісії з проведення службового розслідування осіб, у яких наявний реальний чи потенційний конфлікт інтересів. Про рішення, прийняте за результатами розгляду клопотання, письмово повідомляється особі, стосовно якої проводиться службове розслідування; користуватися правовою допомогою адвоката або іншого уповноваженого нею представника. У разі коли під час службового розслідування, яке проводиться за фактом виявленого порушення, встановлено особу, яка вчинила таке порушення, ця особа має всі права особи, стосовно якої проводиться службове розслідування, визначені цим Порядком. У відповідності до вимог п.12 Порядку, за результатами службового розслідування комісія з проведення службового розслідування складає акт, у якому зазначаються: факти, які стали підставою для проведення службового розслідування, прізвище, власне ім`я та по батькові (за наявності), найменування посади, строк перебування на займаній посаді особи, стосовно якої проведено службове розслідування (якщо службове розслідування проводилося стосовно особи); заяви, клопотання, пояснення щодо предмета службового розслідування; висновки службового розслідування, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, причини та умови, що призвели до порушення, заходи, вжиті або запропоновані до його усунення, чи обставини, що знімають з особи, стосовно якої проведено службове розслідування, безпідставні звинувачення або підозру; обґрунтовані пропозиції про усунення виявлених порушень та притягнення (за наявності підстав) винних осіб до відповідальності згідно із законом. Крім цього, пунктом 4 Порядку визначено, що у разі наявності обґрунтованих пропозицій про притягнення особи, стосовно якої проведено службове розслідування, до відповідальності комісія з проведення службового розслідування пропонує вид дисциплінарного стягнення, передбаченого законом. Під час визначення виду дисциплінарного стягнення комісія з проведення службового розслідування повинна враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку та заподіяну шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу особи, стосовно якої проведено службове розслідування. У разі виявлення ознак кримінального або адміністративного правопорушення комісія з проведення службового розслідування подає суб`єкту призначення або керівнику органу пропозицію про надіслання акта службового розслідування до відповідних органів досудового розслідування або органів, уповноважені особи яких мають право складати протоколи про адміністративне правопорушення. Члени комісії з проведення службового розслідування мають право викласти письмово свою окрему думку, яка додається до акта. Відповідно до п. 13, 14 Порядку, під час ознайомлення з актом службового розслідування особа, стосовно якої проведено службове розслідування, може висловити свої зауваження, які додаються до акта. Акт службового розслідування на вимогу особи, стосовно якої проведено службове розслідування, повинен розглядатися в її присутності. Однак, з наявного в матеріалах справи акта службового розслідування, в порушення вимог\~КЗпП України\~та Порядку проведення службового розслідування, затвердженого\~постановою Кабінету Міністрів України від 13 червня 2000 р. № 950, не вбачається, що [PERSON] , як особі стосовно якої було призначено та проводилось службове розслідування, було роз`яснені його права та запропоновано надати усні чи письмові пояснення. Крім цього, у матеріалах справи відсутні докази, що він був повідомлений перед складенням акта про дату його розгляду; в акті відсутні пропозиції про визначення виду дисциплінарного стягнення, передбаченого законом. Відповідно до ст. 65-1 ЗУ «Про запобігання корупції», за вчинення корупційних або пов`язаних з корупцією правопорушень особи, зазначені в частині першій статті 3 цього Закону, притягаються до кримінальної, адміністративної, цивільно-правової та дисциплінарної відповідальності у встановленому законом порядку. Особа, яка вчинила корупційне правопорушення або правопорушення, пов`язане з корупцією, однак судом не застосовано до неї покарання або не накладено на неї стягнення у виді позбавлення права обіймати певні посади або займатися певною діяльністю, пов`язаними з виконанням функцій держави або місцевого самоврядування, або такою, що прирівнюється до цієї діяльності, підлягає притягненню до дисциплінарної відповідальності у встановленому законом порядку. З метою виявлення причин та умов, що сприяли вчиненню корупційного або пов`язаного з корупцією правопорушення або невиконанню вимог цього Закону в інший спосіб, за поданням спеціально уповноваженого суб`єкта у сфері протидії корупції або приписом Національного агентства рішенням керівника органу, підприємства, установи, організації, де працює особа, яка вчинила таке правопорушення, проводиться службове розслідування в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України. Отримання подання в порядку ч.3 ст.65-1 Закону «Про запобігання корупції» є правовою підставою для призначення та проведення службового розслідування відповідно до Порядку проведення службового розслідування стосовно осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13 червня 2000 № 950. Подання не вважається належно розглянутим, у зв`язку з недосягненням мети його внесення, у випадку лише притягнення винної особи до дисциплінарної відповідальності без встановлення причин та умов, що сприяли вчиненню корупційного або пов`язаного з корупцією правопорушення. У відповіді на подання має бути чітко зазначено: причини та умови, що сприяли вчиненню корупційного або пов`язаного з корупцією правопорушення; пропозиції щодо усунення зазначених причин та умов; вжиті заходи за результатами службового розслідування. Крім цього, відповідно до роз`яснення Національного агентства з питань запобігання корупції від 02 червня 2022 року №9 «Щодо внесення спеціально уповноваженими суб`єктами у сфері протидії корупції подань про проведення службового розслідування з метою виявлення причин та умов, що сприяли вчиненню корупційного або пов`язаного з корупцією правопорушення» зазначено, що подання не вважається належно розглянутим, у зв`язку з недосягненням мети його внесення, у випадку лише притягнення винної особи до дисциплінарної відповідальності без встановлення причин та умов, що сприяли вчиненню корупційного або пов`язаного з корупцією правопорушення. У відповіді на подання має бути чітко зазначено: причини та умови, що сприяли вчиненню корупційного або пов`язаного з корупцією правопорушення; пропозиції щодо усунення зазначених причин та умов; вжиті заходи за результатами службового розслідування. Відповідно до статті 139 КЗпП України, працівники зобов`язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу, додержуватися трудової дисципліни. Трудова дисципліна - це система правових норм, що регулюють внутрішній трудовий розпорядок, встановлюють трудові обов`язки працівників та роботодавця, визначають заохочення за успіхи в роботі й відповідальність за невиконання цих обов`язків. Згідно зі ст. 140 КЗпП України, трудова дисципліна на підприємствах, в установах, організаціях забезпечується створенням необхідних організаційних та економічних умов для нормальної високо продуктивної роботи, свідомим ставленням до праці, методами переконання, виховання, а також заохоченням за сумлінну працю. Згідно з частиною першою статті 147 КЗпП України за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано такий захід стягнення як догана. Відповідно до частини першої статті 148 КЗпП України дисциплінарне стягнення застосовується власником або уповноваженим ним органом безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення. Дисциплінарне стягнення не може бути накладене пізніше шести місяців з дня вчинення проступку. Ознакою порушення трудової дисципліни є наявність проступку в діях або бездіяльності працівника. Дисциплінарний проступок визначається як винне невиконання чи неналежне виконання працівником своїх трудових обов`язків. Складовими дисциплінарного проступку є дії (бездіяльність) працівника; порушення або неналежне виконання покладених на працівника трудових обов`язків; вина працівника; наявність причинного зв`язку між діями (бездіяльністю) і порушенням або неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов`язків. Недоведеність хоча б одного з цих елементів виключає наявність дисциплінарного проступку. Саме на роботодавцеві лежить обов`язок надати докази фактів винного вчинення працівником дисциплінарного проступку. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати всі обставини, за яких вчинено проступок. Для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності в обов`язковому порядку має бути встановлена вина як одна із важливих ознак порушення трудової дисципліни. За відсутності вини працівник не може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності. Отже, підставою застосування догани є вчинення працівником протиправного винного діяння (дії чи бездіяльності), яке визнається дисциплінарним проступком. Протиправність поведінки працівника полягає в порушенні ним своїх трудових обов`язків, закріплених нормами трудового права: КЗпП України, правилами внутрішнього розпорядку, статутами, положеннями, посадовими інструкціями, трудовим договором (контрактом), колективним договором, а також у порушенні наказів та розпоряджень власника, якщо вони мають законний характер. Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 08 липня 2021 року у справі №264/1520/19. У постанові Верховного Суду від 28 лютого 2024 року у справі №\~299/2637/21\~викладено правовий висновок, в якому вказано, що у наказі про накладення дисциплінарного стягнення обов`язково має бути зазначено, в чому полягає порушення трудової дисципліни, тобто має бути вказівка на фактичні обставини, які послужили підставою для застосування заходу дисциплінарного стягнення. Наказ про накладення дисциплінарного стягнення повинен обов`язково містити нормативне посилання, тобто роботодавець має зазначити назву, статтю, її частину, абзац, пункт, підпункт нормативно-правового акта чи акта локального нормотворення, на підставі якого працівник притягується до дисциплінарної відповідальності. Виконання всіх цих вимог є безумовною запорукою правильного та законного оформлення прийнятого роботодавцем рішення, що одночасно виступає гарантією дотримання трудових прав працівників. Відповідно до статті 149 КЗпП України, до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. За кожне порушення трудової дисципліни може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника. Отже, при розгляді справ про накладення дисциплінарних стягнень за порушення трудової дисципліни судам необхідно з`ясовувати, в чому конкретно проявилося порушення, чи додержані власником або уповноваженим ним органом передбачені статтями 147-149 КЗпП України правила і порядок застосування дисциплінарного стягнення, зокрема, чи враховані обставини, за яких вчинено проступок. Для правомірного накладення дисциплінарного стягнення роботодавцем необхідна наявність сукупності таких умов: порушення має стосуватися лише тих обов`язків, які є складовими трудової функції працівника чи випливають з правил внутрішнього трудового розпорядку. Невиконання чи неналежне виконання працівником трудових обов`язків має бути винним, скоєним без поважних причин умисно або з необережності. Статтею 81 ЦПК України\~визначено, що кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Аналізуючи оспорюваний наказ, судом встановлено, що він постановлений на підставі поданням Львівської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Західного регіону в порядку ч.3 ст.65-1 Закону України «Про запобігання корупції», а також враховуючи висновки проведеного службового розслідування про виявлення причин та умов, що сприяли вчиненню корупційного правопорушення. Отже, наказ на підставі якого позивача притягнуто до дисциплінарної відповідальності, містить посилання на проведене службове розслідування та подання Львівської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Західного регіону в порядку ч.3 ст.65-1 Закону України «Про запобігання корупції», а відтак відповідачем не виконано вимоги щодо оформлення наказу (розпорядження) про дисциплінарне стягнення. Водночас, суд не вважає подання Львівської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Західного регіону в порядку ч.3 ст.65-1 Закону України «Про запобігання корупції» доказом винуватості [PERSON] у вчиненні корупційних правопорушень. Аналіз документів, які стали підставою для постановлення наказу про оголошення догани, дає підстави для висновку, що в них не зафіксовані конкретні факти порушення корупційного законодавства позивачем. Оскаржуваний наказ не містить чіткого формулювання суті та обставин допущеного працівником проступку, підстави прийняття рішення про притягнення до відповідальності, час вчинення і час виявлення самого проступку та обґрунтування певного стягнення з урахуванням передбачених законодавством обставин. В наказі від 10.12.2024 № 80-а відповідач зазначив формальні підстави для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності, оскільки оскаржуваний наказ не може вважатися законним без визначення конкретних статей нормативного акту, посадової інструкції чи іншого внутрішнього акту, які не виконував чи неналежним чином виконував позивач, і без посилання на конкретні порушення трудової дисципліни. Суд зауважує на тому, що формальне дотримання відповідачем процедури застосування до працівника дисциплінарного стягнення, без врахування пояснень позивача та дійсних обставин порушення трудової дисципліни, провини позивача у вчиненому, а також причинно-наслідкових зв`язків між діянням (бездіяльністю) та негативними наслідками, підтверджених належними доказами, виключає правомірність такого дисциплінарного стягнення, оскільки, накладення дисциплінарного стягнення у вигляді догани є різновидом відповідальності у сфері трудових правовідносин, так як тягне для працівника певні негативні наслідки, в тому числі позбавлення премії, звільнення та інше, а тому в таких правовідносинах застосовуються загальні положення для притягнення винуватої особи до відповідальності, які передбачають необхідність встановлення вини працівника у формі умислу або необережності за порушення чітких положень правил внутрішнього трудового розпорядку (трудової дисципліни) або виробничої дисципліни, а також формування у наказі об`єктивної сторони - суті правопорушення. З огляду на викладене та враховуючи те, що відповідачем не доведено наявність фактів порушення позивачем трудових обов`язків і вчинення дисциплінарного проступку, як підстави для накладення дисциплінарного стягнення, та дотримання порядку накладення дисциплінарного стягнення, а тому оскаржуваний наказ підлягає скасуванню. Таким чином, позовні вимоги є підставними та обгрунтованими, а тому позов слід задовольнити повністю. Відповідно до\~ст. 141 ЦПК України, з відповідача на користь позивача належить стягнути витрати по сплаті судового збору в сумі 1211 грн. 20 коп.

Outcome: approved