Jurisdiction: civil
Date: 2025-10-28 00:00:00

У липні 2024 року [PERSON] звернувся до суду із позовом до [PERSON] в якому просив здійснити поділ в натурі земельної ділянки [ADDRESS] , кадастровий номер: 8000000000:90:087:0021, згідно плану поділу земельної ділянки Варіант № 1, припинивши право спільної часткової власності його та [PERSON] на зазначену земельну ділянку. В обґрунтування позовних вимог зазначено, що йому та відповідачу на праві спільної часткової власності належить земельна ділянка № [NUMBER] ( [ADDRESS] , кадастровий номер: 8000000000:90:087:0021. У зв`язку з тим, що позивач має намір продати належну йому частку земельної ділянки, а відповідачка відмовляється від продажу на тих умовах, які пропонувались, позивач замовив у ТОВ «Артзем» план поділу земельної ділянки та було виготовлено 3 варіанти такого поділу в рівних частках. На вказаній земельній ділянці відсутнє зареєстроване нерухоме майно, а є лише приміщення туалету, тимчасова споруда позначена на плані літерами КН та приміщення для зберігання садового інвентаря, тимчасова споруда, позначена на плані літерами КЖ. Зазначив, що він як співвласник майна, яке перебуває у спільній частковій власності має право на виділ у натурі його частки у такому майні. Ухвалою суду від 24.07.2024 позовну заяву залишено без руху. Позивач належним чином та у вказаний строк усунув недоліки. Ухвалою суду від 13.09.2024 відкрито провадження по справі, розгляд якої призначено за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче судове засідання. 28.10.2024 від відповідача надійшов відзив на позовну заяву. Зазначається, що [PERSON] не може погодитися із запропонованим варіантом поділу земельної ділянки, оскільки згідно пред`явленого позову у всіх наданих варіантах поділу [PERSON] має намір набути ту частину земельної ділянки, на якій розміщене майно, у вигляді незареєстрованого літнього будинку. Такий будинок не є аварійним, а є придатним для проживання у теплий період року. Із цим будинком у відповідача є стійкий зв`язок як із тимчасовим житлом, оскільки вона ним користується як власник для літнього відпочинку з малолітньою дитиною та з іншими родичами. Окрім цього, у цьому будинку знаходяться речі [PERSON] та є відсутніми речі [PERSON] . Згідно наданих разом із позовом варіантами виділу [PERSON] частини земельної ділянки вбачається, що в усіх варіантах виділу частини земельної ділянки передбачено виділення йому саме тієї частини земельної ділянки, на якій розміщений зазначений літній будинок. Враховуючи, що згідно обставин позову [PERSON] має намір продати належну йому частку земельної ділянки і не має стійкого зв`язку із вказаним житлом, виділення у його власність частини земельної ділянки, на якій розміщений літній будинок, не є доцільним, оскільки буде проявом надмірного втручання до права власності та приватного життя [PERSON] . Із таких міркувань [PERSON] вважає, що пред`явлений позов не є обгрунтованим, і не має підстав для задоволення, а тому просить суд відмовити у позові [PERSON] про поділ в натурі земельної ділянки. 28.10.2024 від відповідача надійшла зустрічна позовна заява, за змістом якої [PERSON] просила здійснити поділ земельної ділянки за кадастровим номером 8000000000:90:087:0021, площа 0,0614 га, за адресою: [ADDRESS] , наступним чином: виділити в натурі, у приватну власність [PERSON] 1/2 частку земельної ділянки за кадастровим номером 8000000000:90:087:0021, площа 0,0614 га, за адресою [ADDRESS] ; виділити в натурі, у приватну власність [PERSON] 1/2 частку земельної ділянки за кадастровим номером 8000000000:90:087:0021, площа 0,0614 га, за адресою: [ADDRESS] ; припинити право спільної часткової власності [PERSON] та [PERSON] на земельну ділянку за кадастровим номером 8000000000:90:087:0021, площа 0,0614 га, за адресою: [ADDRESS] . В обґрунтування позовних вимог зазначила, що [PERSON] претендує на ту частину земельної ділянки, на якій розміщене незареєстроване майно, у вигляді цегляного літнього будинку. У зв`язку із такими обставинами право на виділ [PERSON] її частки земельної ділянки в натурі та внаслідок цього поділу земельної ділянки - не визнається та заперечується іншим співвласником земельної ділянки. [PERSON] не може досягнути в позасудовому порядку домовленості з [PERSON] щодо порядку поділу в натурі спільної земельної ділянки, оскільки останній наполягає на виділенні йому тієї частини земельної ділянки, на якій розміщено незареєстрований будинок. Такий будинок не є аварійним, а є придатним для проживання та користування у теплий період року. Із цим будинком у [PERSON] є стійкий зв`язок як із тимчасовим житлом, оскільки вона ним користується як власник для літнього відпочинку з малолітньою дитиною та з іншими родичами. У цьому будинку знаходяться речі [PERSON] та є відсутніми речі [PERSON] . Враховуючи, що згідно обставин первісного позову [PERSON] має намір продати належну йому частку земельної ділянки, і не має стійкого зв`язку із вказаним житлом, виділення у його власність частини земельної ділянки, на якій розміщений літній будинок - не є доцільним, оскільки буде проявом надмірного втручання до права власності та приватного життя [PERSON] . Разом із цим, залишення у володінні [PERSON] тієї частини земельної ділянки, на якій розміщено зазначений літній будинок - не буде проявом надмірного втручання до її прав, і не обмежуватиме при цьому прав [PERSON] . Таким чином у [PERSON] виник спір із [PERSON] щодо поділу спільної земельної ділянки, а тому [PERSON] вимушена звернутися до суду із даним позовом, з метою захисту її невизнаних прав. Спірне майно, земельна ділянка, є подільним об`єктом нерухомості, який не втратить свого цільового призначення у разі поділу спірного майна між співвласниками та припинення спільної часткової власності. З урахуванням того, що сторони не можуть дійти згоди щодо поділу між ними спірного майна в натурі, [PERSON] вважає за необхідне звернутися до суду із даним позовом про поділ в натурі майна між співвласниками, з метою захисту права власності. Ухвалою суду від 05.12.2024 року, яка занесена до протоколу судового засідання, долучено відзив до матеріалів справи, відповідно до ст. 178 ЦПК України. Ухвалою суду від 05.12.2024 зустрічну позовну заяву залишено без руху. Відповідач за первісним позовом належним чином та у вказаний строк усунув недоліки. Ухвалою суду від 09.12.2024 зустрічну позовну заяву прийнято до спільного розгляду з первісним позовом. 18.03.2025 від відповідача за первісним позовом надійшла заява про зміну предмету зустрічного позову, за змістом якої остання просить суд задовольнити позовні вимоги зустрічного позову в повному обсязі та здійснити поділ земельної ділянки за кадастровим номером 8000000000:90:087:0021, площа 0,0614 га, за адресою: [ADDRESS] , наступним чином: - виділити в натурі, у приватну власність [PERSON] 1/2 частку земельної ділянки за кадастровим номером 8000000000:90:087:0021, площа 0,614 га, за адресою [ADDRESS] , шляхом виділу в натурі [PERSON] , земельної ділянки відображеної на плані поділу земельної ділянки (Варіант № 1) під номером 2, площею 307 кв. м, згідно меж від В до Е, від Е до А, від А до Б, від Б до В; - виділити в натурі, у приватну власність [PERSON] 1/2 частку земельної ділянки за кадастровим номером 8000000000:90:087:0021, площа 0,0614 га, за адресою: [ADDRESS] , шляхом виділу в натурі [PERSON] , земельної ділянки відображеної на плані поділу земельної ділянки (Варіант № 1) під номером 1, площею 307 кв.м, згідно меж від Г до Д, від Д до Е, від Е до В, від В до Г. Припинити право спільної часткової власності [PERSON] та [PERSON] на земельну ділянку за кадастровим номером 8000000000:90:087:0021, площа 0,0614 га, за адресою: [ADDRESS] , проклавши лінію поділу земельної ділянки від В до Е згідно плану поділу земельної ділянки (Варіант № 1). Ухвалою суду від 19.03.2025, яка занесена до протоколу судового засідання, заяву відповідача за первісним позовом про зміну предмету зустрічного позову задоволено, прийнято зміну предмету зустрічного позову. 08.04.2025 від позивача за первісним позовом надійшла заява про зміну предмету позову, за змістом якої просить суд виділити у власність [PERSON] належну йому частку 1/2 (одна друга) земельної ділянки [ADDRESS] , кадастровий номер: 8000000000:90:087:0021, згідно плану поділу земельної ділянки Варіант № 5, номер частки земельної ділянки на плані - 1; виділити у власність [PERSON] належну їй частку 1/2 (одна друга) земельної ділянки [ADDRESS] , кадастровий номер: 8000000000:90:087:0021, згідно плану поділу земельної ділянки Варіант № 5, номер частки земельної ділянки на плані - 2; припинити право спільної часткової власності на земельну ділянку № [NUMBER] (с/т «Метробудівець-2»), що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , кадастровий номер: 8000000000:90:087:0021. 21.05.2025 від відповідача за первісним позовом надійшло клопотання про поновлення процесуального строку та долучення висновку експертів № С2079/05-2025 від 07.05.2025 за результатами проведення комісійної земельно-технічної експертизи. 21.05.2025 від відповідача за первісним позовом надійшла заява про зміну предмету зустрічного позову, за змістом якої остання просить суд: задовольнити позовні вимоги зустрічного позову в повному обсязі та здійснити поділ в натурі земельної ділянки за кадастровим номером 8000000000:90:087:0021, площа 0,0614 га, за адресою: [ADDRESS] , між співвласниками, [PERSON] та [PERSON] наступним чином: - виділити в натурі, у приватну власність [PERSON] (РНОКПП: [NUMBER] ) 1/2 частку земельної ділянки за кадастровим номером 8000000000:90:087:0021, площею 0,0614 га, за адресою [ADDRESS] , виділивши при цьому [PERSON] згідно варіанту поділу № 2 Висновку експертів від 07.05.2025 № С2079/05-2025 за результатами проведення комісійної земельно-технічної експертизи, земельну ділянку площею 307 кв. м (0,0307 га), що на схемі позначена під № 2 (зображена штрихуванням блакитного кольору, рисунок № 9), яка проходить по точках: 5-6-7-8-9-10-11-5 зі сторонами: 6,32м-25,01м-11,88м-24,31м-0,93м-0,98м-8,08м; - виділити в натурі, у приватну власність [PERSON] (РНОКПП: [NUMBER] ) 1/2 частку земельної ділянки за кадастровим номером 8000000000:90:087:0021, площею 0,0614 га, за адресою [ADDRESS] , виділивши при цьому [PERSON] згідно варіанту поділу № 2 Висновку експертів від 07.05.2025 № С2079/05-2025 за результатами проведення комісійної земельно-технічної експертизи, земельну ділянку площею 307 кв. м (0,0307 га), що на схемі позначена під № 1 (зображена штрихуванням зеленого кольору, рисунок № 9), яка проходить по точках: 1-2-3-4-5-6-7-1 зі сторонами: 34,95м-2,33м-1,20м-12,17м-6,32м-25,01м-8,15м. Припинити право спільної часткової власності [PERSON] та [PERSON] на земельну ділянку за кадастровим номером 8000000000:90:087:0021, площа 0,0614 га, за адресою: [ADDRESS] . Ухвалою суду від 26.06.2025, яка занесена до протоколу судового засідання, прийнято заяву відповідача за первісним позовом про зміну предмету зустрічного позову, поновлено процесуальний строк на подання доказів, долучено до матеріалів справи висновок експертів № С2079/05-2025 від 07.05.2025 за результатами проведення комісійної земельно-технічної експертизи. Ухвалою суду від 26.06.2025, яка занесена до протоколу судового засідання, у задоволенні заяві представника відповідача про допит свідків відмовлено. Ухвалою суду від 26.06.2025 закритопідготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті. 07.07.2025 від представника позивача надійшло клопотання про повернення до стадії підготовчого провадження у справі. Ухвалою суду від 08.07.2025, яка занесена до протоколу судового засідання, відмовлено у задоволенні клопотання представника позивача про повернення до стадії підготовчого провадження у справі. Ухвалою суду від 08.07.2025, яка занесена до протоколу судового засідання, відмовлено у задоволенні клопотання представника позивача про призначення судової будівельно-технічної експертизи. 02.10.2025 від представника відповідача за зустрічним позовом надійшла заява про часткове визнання позову. Ухвалою суду від 29.10.2025, яка занесена до протоколу судового засідання, відмовлено у прийнятті заяви представника відповідача за зустрічним позовом про часткове визнання позову, відповідно до ч. 4 ст. 206 ЦПК України. У судове засідання позивач за первісним позовом [PERSON] не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином. Представник позивача за первісним позовом поданий позов підтримав у повному обсязі, проти задоволення зустрічного позову [PERSON] заперечував в частині плану поділу земельної ділянки, заявленого [PERSON] . Відповідач за первісним позовом та його представник просили відмовити у задоволенні первісної позовної заяви та задовольнити зустрічний позов. Вислухавши пояснення учасників справи, дослідивши матеріали справи, всебічно, повно та об`єктивно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, що мають істотне значення для правильного вирішення справи по суті та на яких ґрунтується позовні вимоги, оцінивши докази на предмет належності, достовірності та допустимості у їх сукупності, вважає, що первісний позов підлягає задоволенню частково, а зустрічний - повністю, виходячи з наступного. Відповідно до ч. 1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Згідно ч. 1 ст. 3 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється відповідно до Конституції України, цього Кодексу, законів України, що визначають особливості розгляду окремих категорій справ, а також міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України. Відповідно до статті 6 Конвенції з прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950 р. кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим Законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру. В силу положень ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Згідно свідоцтва про право на спадщину за законом від 02.03.2019 виданого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Тиминюком Н. В., зареєстровано в реєстрі за № 783, спадкоємцями майна [PERSON] , яка померла [INFO] , є [PERSON] , [PERSON] . Відповідно до даного свідоцтва спадкове майно складається з земельної ділянки номер [ADDRESS] , кадастровий номер 8000000000:90:087:0021. Згідно витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію прав та їх обтяжень № 158233771 від 02.03.2019, земельна ділянка 57 (с/т «Метробудівець-2»), що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , кадастровий номер 8000000000:90:087:0021 на справі спільної часткової власності в частці 1/2, належить [PERSON] на підставі свідоцтва про право на спадщину № 783 від 02.03.2019, виданого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Тиминюк Н. В. Отже, співвласниками земельної ділянки номер [ADDRESS] , кадастровий номер 8000000000:90:087:0021 є: позивач [PERSON] в частці 1/2; відповідач [PERSON] в частці 1/2. Відповідно до Звіту про експертну грошову оцінку земельної ділянки від 02.08.2024, об`єкт оцінки: земельна ділянка, площею 0,0614 га, яка знаходиться за адресою: [ADDRESS] , кадастровий номер 8000000000:90:087:0021, на підставі проведених розрахунків оцінювач робить висновок, що ринкова вказаної земельної ділянки становить: 87 500 грн, що за курсом Нацбанку України станом на дату оцінки складає 2 127 дол. США. Відповідно до заявленого позивачем за первісним позовом плану поділу земельної ділянки, виготовленого ТОВ "Артзем" (варіант № 5): - виділити [PERSON] частину земельної ділянки, що має площу 307 кв. м у формі неправильного багатокутника і обмежена точками: 1-2-3-4-5-6-7-8-11-10-1; - виділити [PERSON] частину земельної ділянки, що має площу 307 кв. м у формі неправильного багатокутника і обмежена точками: 8-9-10-11-8. Відповідно до заявленого позивачем за зустрічним позовом висновку експертів № С2079/05-2025 від 07.05.2025 за результатами проведення комісійної земельно-технічної експертизи (варіант № 2): - співвласнику № 1 пропонується надати земельну ділянку площею 307 кв. м (0,0307 га), що на схемі позначена під № 1 (зображена штрихуванням зеленого кольору), яка проходить по точках: 1-2-3-4-5-6-7-1 зі сторонами: 34,95м-2,33м-1,20м- 12,17м-6,32м-25,01 м-8,15м; - співвласнику № 2 пропонується надати земельну ділянку площею 307 кв. м (0,0307 га), що на схемі позначена під № 2 (зображена штрихуванням блакитного кольору), яка проходить по точках: 5-6-7-8-9-10-11-5 зі сторонами: 6,32м-25,01м-11,88м-24,31м-0,93м-0,98м-8,08м. Відповідно до практики Європейського суду з прав людини про міжнародно-правові механізми захисту права власності, до основних стандартів у сфері правового регулювання відносин власності належить Загальна декларація прав людини 1948 р. та Європейська конвенція про захист прав людини та основних свобод 1950 р. (основоположні принципи здійснення правомочностей власника сформульовані у статті 1 Першого Протоколу). Відповідно до ст. 41 Конституції України та п. 2 ч. 1 ст. 3, ст. 321 ЦК України, ніхто не може бути позбавлений права власності чи обмежений у його здійсненні, крім випадків, встановлених Конституцією та законом. Право вибору способу судового захисту належить виключно позивачеві (ч. 1 ст. 20 ЦК України, ст. 3, 4 ЦПК України). Поняття спільної часткової власності визначено в частині першій статті 356 ЦК України як власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності. Отже, право спільної часткової власності - це право двох або більше осіб за своїм розсудом володіти, користуватися і розпоряджатися належним їм у певних частках майном, яке складає єдине ціле. Кожен учасник спільної часткової власності володіє не часткою майна в натурі, а часткою в праві власності на спільне майно в цілому. Ці частки є ідеальними й визначаються відповідними процентами від цілого чи у дробовому вираженні. Згідно зі статтею 364 ЦК України співвласник має право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності. Якщо виділ у натурі частки зі спільного майна не допускається згідно із законом або є неможливим (ч. 2 ст. 183 ЦК України), співвласник, який бажає виділу, має право на одержання від інших співвласників грошової або іншої матеріальної компенсації вартості його частки. Компенсація співвласникові може бути надана лише за його згодою. Право на частку у праві спільної часткової власності у співвласника, який отримав таку компенсацію, припиняється з дня її отримання. Відповідно до статті 367 ЦК України майно, що є у спільній частковій власності, може бути поділене в натурі між співвласниками за домовленістю між ними. У разі поділу спільного майна між співвласниками право спільної часткової власності на нього припиняється. За змістом цих норм виділ частки зі спільного майна - це перехід частини цього майна у власність учасника спільної власності пропорційно його частки в праві спільної власності й припинення для цієї особи права на частку у спільному майні. Вид майна, що перебуває у спільній частковій власності, впливає на порядок виділу з нього частки. Оскільки після виділу частки зі спільного нерухомого майна в порядку статті 364 ЦК України право спільної часткової власності припиняється, то при цьому власнику, що виділяється, та власнику, що залишаються, має бути виділена окрема площа, яка повинна бути ізольованою від приміщення іншого співвласника, мати окремий вихід, окрему систему життєзабезпечення (водопостачання, водовідведення, опалення тощо), тобто складати окремий об`єкт нерухомого майна в розумінні статті 181 ЦК України та пункту 10 Порядку присвоєння об`єкту нерухомого майна реєстраційного номера, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 08.12.2010 № 1117 "Про ідентифікацію об`єктів нерухомого майна для державної реєстрації прав на них". Відповідно до абз. 1 п. 6 Постанови Пленуму Верховного суду України «Про практику застосування судами законодавства, що регулює право приватної власності громадян на жилий будинок» від 04.10.1991 р. (з подальшими змінами та доповненнями), при вирішенні справ про виділ в натурі часток жилого будинку, що є спільною частковою власністю, судам належить мати на увазі, що, виходячи зі змісту ст. 115 ЦК, це можливо, якщо кожній із сторін може бути виділено відокремлену частину будинку з самостійним виходом (квартиру). Виділ також може мати місце при наявності технічної можливості переобладнати приміщення в ізольовані квартири. Виходячи з аналізу змісту норм статей 183, 358, 364 ЦК України можна дійти висновку, що виділ часток (поділ) нерухомого майна, що перебуває у спільній частковій власності, є можливим, якщо кожній зі сторін буде виділено нерухоме майно, яке за розміром відповідає розміру часток співвласників у праві власності. Якщо виділ (поділ) технічно можливий, але з відхиленням від розміру ідеальних часток співвласників, то з урахуванням конкретних обставин такий поділ (виділ) можна провести зі зміною ідеальних часток і присудженням грошової компенсації співвласнику, частка якого зменшилась. Отже, визначальним для виділу частки або поділу нерухомого майна в натурі, яке перебуває у спільній частковій власності, є розмір часток співвласників та технічна можливість виділу частки або поділу майна відповідно до часток співвласників, а не можливість у майбутньому використовувати майно для заняття відповідною професійною діяльністю у тому ж обсязі та на тих самих умовах, як до поділу (виділу) чи порядок користування майном. Оскільки учасники спільної часткової власності мають рівні права щодо спільного майна пропорційно своїй частці в ньому, то, здійснюючи поділ майна в натурі (виділ частки), суд повинен передати співвласнику частину нерухомого майна, яка відповідає розміру й вартості його частки, якщо це можливо, без завдання неспівмірної шкоди господарському призначенню майна. Якщо в результаті поділу (виділу) співвласнику передається частина нерухомого майна, яка перевищує його частку, суд стягує з нього відповідну грошову компенсацію і зазначає в рішенні про зміну часток у праві власності на це майно. Зазначене відповідає правовим висновкам, викладених Верховним Судом України при розгляді справи № 6-1443цс16 від 16.11.2016 р. та Верховним судом 13.06.2018 року в справі №640/6969/13-ц. Вирішуючи даний спір, пріоритет слід надавати конвенційним та конституційним положенням про право власності, виходячи із розміру ідеальних часток у майні та технічної можливості поділу об`єкта. У разі набуття права власності на жилий будинок, будівлю або споруду кількома особами право на земельну ділянку визначається пропорційно до часток осіб у праві власності жилого будинку, будівлі або споруди (частина четверта статті 120 ЗК України). Право власності на земельну ділянку, а також право постійного користування та право оренди земельної ділянки виникають з моменту державної реєстрації цих прав (стаття 125 ЗК України). Поділ та виділ частки в натурі здійснюється відповідно до законодавства з наданням Висновку щодо технічної можливості поділу об`єкта нерухомого майна (додаток 1) або Висновку щодо технічної можливості виділу в натурі частки з об`єкта нерухомого майна (додаток 2) (пункт 1.2 Інструкції щодо проведення поділу, виділу та розрахунку часток об`єктів нерухомого майна, затвердженої наказом Міністерства з питань житлово-комунального господарства України від 18 червня 2007 року № 55, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 06 липня 2007 року за № 774/14041 (в актуальній редакції далі - Інструкція)). Поділ на самостійні об`єкти нерухомого майна провадиться відповідно до законодавства з наданням кожному об`єкту поштової адреси (пункт 2.2. Інструкції). Спори щодо поділу об`єктів нерухомого майна вирішуються в судовому порядку (пункт 2.7 Інструкції). Частиною 1 статті 81 ЦПК України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Статтею 88 ЗК України передбачено, що володіння, користування та розпорядження земельною ділянкою, що перебуває у спільній частковій власності, здійснюється за згодою всіх співвласників згідно з договором, а у разі недосягнення згоди - у судовому порядку. Учасник спільної часткової власності на земельну ділянку має право на отримання в його володіння, користування частини спільної земельної ділянки, що відповідає розміру належної йому частки. Як вбачається із змісту ст. 88 ЗК України та судової практики, порядок користування спільною земельною ділянкою, у тому числі тією, на якій розташовані належні співвласникам жилий будинок, господарські будівлі та споруди, визначається насамперед їхньою угодою залежно від розміру їхніх часток у спільній власності на будинок. Отже, при вирішенні таких спорів суд бере до уваги перш за все цю угоду. Крім того, порядок користування спільною земельною ділянкою не повинен суперечити архітектурно-будівельним, санітарним та протипожежним правилам (п. 21 постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 16 квітня 2004 року «Про практику застосування судами земельного законодавства при розгляді цивільних справ»). В силу статті 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Відповідно статті 110 ЦПК України висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими статтею 89 ЦПК України. Відхилення судом висновку експерта повинно бути мотивоване в судовому рішенні. Європейський суд з прав людини вказав, що пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (Проніна проти України, № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18.07.2006). Згідно висновку експертів № С2079/05-2025 від 07.05.2025 за результатами проведення комісійної земельно-технічної експертизи зазначено про наявність технічної можливості здійснення поділу земельної ділянки з кадастровим номером 8000000000:90:087:0021 площею 0,0614 га, з цільовим призначенням - для індивідуального садівництва, відповідно до часток співвласників: [PERSON] (власниця 1/2 частки) та [PERSON] (власник 1/2 частка) з урахуванням планів поділу, які складені TOB «АРТЗЕМ» та відповідно до вимог нормативно-правових актів. Таким чином, розглянувши справу в межах заявлених позовних вимог, на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених доказами, які досліджені в судовому засіданні, оцінив їх належність, допустимість, достовірність, достатність і взаємний зв`язок у сукупності, з урахуванням того, що відповідно до ст. 2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичної особи, суд дійшов висновку про часткове задоволення позовних вимог за первісним позовом. На переконання суду, такий варіант поділу спільної земельної ділянки буде відповідати найкращим інтересам сторін спору та забезпечить можливість її повноцінної експлуатації: - виділити в натурі, у приватну власність [PERSON] 1/2 частку земельної ділянки за кадастровим номером 8000000000:90:087:0021, площа 0,0614 га, за адресою: [ADDRESS] , виділивши при цьому [PERSON] згідно варіанту № 2 висновку експертів № С2079/05-2025 від 07.05.2025 за результатами проведення комісійної земельно-технічної експертизи, земельну ділянку площею 307 кв. м (0,0307 га), що на схемі позначена під № 2 (зображена штрихуванням блакитного кольору, рисунок № 9), яка проходить по точках: 5 - 6 - 7 - 8 - 9 - 10 - 11 - 5 зі сторонами: 6,32 м - 25,01 м - 11,88 м - 24,31 м - 0,93 м - 0,98 м - 8,08 м; - виділити в натурі у приватну власність [PERSON] 1/2 частку земельної ділянки за кадастровим номером 8000000000:90:087:0021, площа 0,0614 га, за адресою: [ADDRESS] , виділивши при цьому [PERSON] згідно варіанту поділу № 2 висновку експертів № С2079/05-2025 від 07.05.2025 за результатами проведення комісійної земельно-технічної експертизи, земельну ділянку площею 307 кв. м (0,0307 га), що на схемі позначена під № 1 (зображена штрихуванням зеленого кольору, рисунок № 9), яка проходить по точках: 1 - 2 - 3 - 4 - 5- 6 - 7 - 1 зі сторонами: 34,95 м - 2,33 м - 1,20 м - 12,17 м - 6,32 м - 25,01 м - 8,15 м. Щодо позовних вимог сторін про припинення права спільної часткової власності на спірну земельну ділянку, суд зазначає, що відповідно до приписів ст. 367 ЦК України у разі поділу спільного майна між співвласниками право спільної часткової власності на нього припиняється. З огляду на викладене у випадку здійснення поділу між співвласниками майна, яке належить їм на праві спільної часткової власності, їх право спільної часткової власності на таке майно припиняється в силу прямого припису закону і окремої позовної вимоги не потребує. Відтак,право спільної часткової власності [PERSON] та [PERSON] на земельну ділянку за кадастровим номером 8000000000:90:087:0021, площа 0,0614 га, за адресою: [ADDRESS] , земельна ділянка, 57 підлягає припиненню. Зважаючи на положення ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Оскільки суд дійшов висновку про часткове задоволення первісного позову та повне задоволення зустрічного позову, тому остаточні судові витрати у межах сплаченого судового збору підлягають стягненню з позивача за первісним позовом [PERSON] на користь позивача за зустрічним позовом [PERSON] у розмірі 968,96 грн, тобто з урахуванням взаєморозрахунку за першу позовну вимогу первісного та зустрічного позовів.

Outcome: partial