Jurisdiction: civil
Date: 2025-10-29 00:00:00

Позивач Акціонерне товариство «Перший Український Міжнародний Банк» звернувся до суду з позовом про стягнення заборгованості. Позивач свої позовні вимоги мотивує тим, що 20.04.2021 [PERSON] звернулась до Банку з метою отримання банківських послуг у зв`язку з чим було укладено кредитний Договір № 2001860839901 та видано кредитну картку з кредитним лімітом 3000,00грн. Позивач свої зобов`язання перед відповідачкою, відповідно до умов кредитного договору виконав у повному обсязі, встановивши відповідачці кредитний ліміт в розмірі 3000,00грн. Однак відповідачка не виконує свої кредитні зобов"язання належним чином. У зв`язку з порушенням зобов`язань за кредитним договорам, заборгованості відповідачки станом на 04.02.2025 становить 46582,12грн, з яких: заборгованість за кредитом в розмірі 31936,67грн; заборгованість за процентами 14645,45грн. На підставі викладеного, позивач просить стягнути з відповідачки заборгованість за кредитним договорам в загальному розмірі 46582,12 та витрати по сплаті судового збору в розмірі 2422,40грн. 02.05.2025 ухвалою Деснянського районного суму м. Києва, відкрито провадження у справі, призначено справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадждення без виклику сторін. 09.05.2025 ухвалою Деснянського районного суму м. Києва, вирішено здійснювати розгляд справи в порядку загального позовного провадження, визначено відповідачу п`ятнадцятиденний строк з дня вручення ухвали для подання відзиву на позовну заяву. 23.05.2025 до суду від [PERSON] надійшов відзив на позовну заяву, відповідно до якого зазначено, що позивач не надав належних доказів укладання індивідуального договору з позивачем, а заява про приєднання не є повноцінним кредитним договором. Вказує, що долучені позивачем документи не містять підпису відповідальної особи, не зсавідченні печаткою та не відповідають вимогам щодо первинного бухгалтерського документа. На підставі викладеного просить відмовити в задоволенні позову в повному обсязі. 29.08.2025 до суду від [PERSON] надійшла заява про розстрочення заборгованості, відповідно до якої відповідачка просить надати їй розстрочку заборгованості строком на 24 місяці зі щомісячною сплатою по 2042,00грн. Акціонерне товариство "Перший Український Міжнародний Банк" в судове засідання свого представника до суду не направив. У матеріалах справи наявна заява про розгляд справи за відсутності представника позивача. [PERSON] \~в судове\~засідання не з`явилась. До суду надійшла заява про розгляд справи за її відсутності. Позовні вимоги визнає в повному обсязі та просить розстрочити суму боргу відповідно до закону. Ураховуючи, що в матеріалах справи достатньо даних про права та взаємовідносини сторін, суд вважає за можливе вирішити справу на підставі наявних у ній матеріалів та ухвалити рішення по справі у відсутності учасників справи. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. Стаття 263 ЦПК України регламентує, що судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Згідно із статтями 12, 13 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, при цьому суд розглядає цивільні справи не інакше як в межах заявлених вимог і на підставі наданих учасниками справи доказів Відповідно до ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених ст. 82 цього Кодексу, тобто тягар доказування лежить на сторонах цивільно-правового спору. Згідно із статтями 76-79 ЦПК України, доказуванню підлягають обставини (факти), які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у учасників справи, виникає спір. Доказування по цивільній справі, як і судове рішення не може ґрунтуватися на припущеннях. Європейський суд справ людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (Серявін та інші проти України, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року). Дослідивши повно та всебічно обставини справи в їх сукупності, оцінивши зібрані по справі докази, виходячи зі свого внутрішнього переконання, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню, з таких підстав. Суд установив такі факти та їм правовідносини. 20.04.2021 між ПАТ "Перший український міжнародний банк» (надалі ПАТ «ПУМБ») та [PERSON] , шляхом підписання Заяви на приєднання до Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб, було укладено кредитний Договір № 2001860839901. Відповідно до умов Договору, відповідачка при підписанні заяви просила відкрити на її ім"я поточний рахунок у гривнях та надати кредитну карту. Також просила Банк встановити на її поточний рахунок у гривнях, відкритий за цією заявою, кредитний ліміт у сумі 30000,00грн зі стандартною процентною ставкою 47,88%, реальною річною процентною ставкою 47,88%. Відповідно до Довідки про збільшення кредитного ліміту, Банком 20.04.2021 [PERSON] було встановлено кредитний ліміт в розмірі 3000,00грн, який в подальшому 03.03.2022 було збільшено до 31942,00грн. Пунктом 2.2.5 Розділу І Частини 2 загальних положень, Публічної пропозиції АТ «ПУМБ» на укладення Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб (у редакції, що діє з 15.03.2021) визначено, що підписанням заяви на приєднання до Договору, клієнт беззастережно підтверджує, що на момент укладення Договору клієнт ознайомився з повним текстом Договору (в тому числі Тарифами), повністю зрозумів його зміст та погоджується зі всіма умовами Договору. Укладанням договору клієнт погоджується з умовами банківських послуг, що надаються банком в рамках пакету послуг. Для надання послуг клієнту, банк може відкривати один або декілька карткових рахунків у відповідній валюті та надавати клієнту одну або декілька карток згідно умов обслуговування обраного клієнтом пакету послуг (п. 3.2, 3.4. Розділу І Частини 3 Публічної пропозиції ПАТ «ПУМБ» на укладення Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб). Відповідно до п. 5.1.4. Розділу І Частини 5 Публічної пропозиції ПАТ «ПУМБ» на укладення договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб, клієнт зобов`язаний своєчасно та повністю відшкодовувати Банку сплачені ним кошти. Згідно із пп. 5.1.6, 5.1.7 Розділу ІІ Частини 5 Публічної пропозиції ПАТ «ПУМБ» на укладення договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб, визначено, що клієнт зобов"язаний своєчасно та в повному обсязі оплачувати банку вартість послуг, які надані банком за договором та інші платежі, відповідно до умов Договору та встановлених тарифів. Сплачувати заборгованість по Договору, проценти за користування кридитними коштами, оплачувати комісії та неустойку, а також виконувати зобов"язання з повернення кредиту, в тому числі простроченої заборгованості, на умовах, в строки та розмірі, що передбачені цим Договором. Таким чином, відповідачка зобов`язалась здійснювати погашення кредиту, процентів та комісії відповідно до умов укладеного Договору. Однак відповідачка зобов`язаннь за кредитним договором належним чином не виконує. Згідно з розрахунком, наданим позивачем, заборгованість відповідачки перед Банком за вищевказаним кредитним договором станом на 04.02.2025 становить 46582,12грн, з яких: заборгованість за кредитом в розмірі 31936,67грн; заборгованість за процентами 14645,45грн. 04.02.2025 відповідачці [PERSON] було направлено письмову вимогу-повідомлення, згідно якої позивач вимагав повернути кредитні кошти в досудовому порядку. Однак вимога кредитора зі сторони відповідачки залишилась без реагування. Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 11 ЦК України, підставами виникнення цивільних прав та обов`язків є договори. Згідно із ч.1 ст. 205 ЦК України правочин може вчинятися усно або в письмовій (електронній) формі. Сторони мають право обирати форму правочину, якщо інше не встановлено законом. Відповідно до ч.1-3 ст. 207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах (у тому числі електронних), у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. \~ \~ \~ \~Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо воля сторін виражена за допомогою телетайпного, електронного або іншого технічного засобу зв`язку. \~ \~ \~ \~Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). \~ \~ \~ \~Правочин, який вчиняє юридична особа, підписується особами, уповноваженими на це її установчими документами, довіреністю, законом або іншими актами цивільного законодавства. \~ \~ \~ \~Частиною 1 ст. 626 ЦК України закріплено, що договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. \~ \~ \~ \~Відповідно до ст. 628 ЦК України зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. \~ \~ \~ \~Згідно із ст. 629\~ ЦК України \~договір є \~обов`язковим\~ для виконання\~ сторонами.\~ Оскільки сторони уклали договір, вони набули взаємних прав та обов`язків. Статтею 638 ЦК України визначено, що Договір є укладеним, якщо сторони досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Отже підписанням договору сторонами досягнуто домовленість щодо встановлення цивільних прав та обов`язків. Згідно із ст. 1054 ЦК України за кредитним договором банк зобов`язується надати кредит позичальнику в розмірі й на умовах передбачених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит і сплатити відсотки. На підставі п. 1 ст. 1049 ЦК України позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Згідно із ст. 629 ЦК України договір є обов`язковим для виконання сторонами.\~Оскільки сторони уклали договір, вони набули взаємних прав та обов`язків. Відповідно до ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Тобто належним виконанням зобов`язання з боку відповідача є повернення кредиту в строки, у розмірі та у валюті, визначеними кредитним договором. Зміст статей 610, 612 ЦК України регламентує, що порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання. Боржник вважається таким, що прострочив виконання, якщо він не виконав його у строк, передбачений умовами договору або встановлений законом. Статтею 1050 ЦК України передбачено, якщо договором установлений обов`язок позичальника повернути позику частинами (з розстрочкою), то при простроченні повернення чергової частини позикодавець має право зажадати дострокового повернення частини позики, що залишилася, й сплати відсотків, що йому належать. За змістом ст. 611 ЦК України вбачається, що у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом. Оскільки, відповідачкою порушене зобов`язання з повернення кредитних коштів що встановлені умовами Договорів, то за нею обліковується прострочена заборгованість за кредитним Договорам в загальному розмірі 46582,12грн. Однак відповідачкаподала до\~суду заяву\~про розстрочення\~виконання рішення\~суду,\~оскільки сплатити всю суму заборгованості одним платежем вони не мають змоги, так як знаходиться в тяжкому матеріальному становище. Згідно із ст. 267 ЦПК України суд, який ухвалив рішення, може визначити порядок його виконання, надати відстрочення або розстрочення виконання, вжити заходів для забезпечення його виконання, про що зазначає в рішенні. Конституцією України передбачено, що всі рівні перед законом і судом; змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості (статті 24 та 129). Виходячи зі змісту ч.1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків. Відповідно\~до ст.141 Цивільного процесуального кодексу України, ухвалюючи рішення суд вирішує питання про розподіл судових витрат між сторонами. У відповідності до ч. 1 ст.142\~Цивільного процесуального\~кодексу України\~-\~у разі укладення мирової угоди до прийняття рішення у справі судом першої інстанції, відмови позивача від позову, визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті суд у відповідній ухвалі чи рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову. У зв`язку з зазначеним вище, суд присуджує стягнути з відповідачки на користь позивача витрати по сплаті судового збору в розмірі 1211,20грн, та повернути позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову в сумі 1211,20грн. Таким чином, ураховуючи матеріальне становище відповідачки, яке підтверджується відомостями з Державного реєстру фізичних осіб-платників про суми виплачених доходів та утриманих податків, та беручи до уваги стан здоров"я відповідчки, який підтверджується довідками та виписками із медичної картки хворого, суд вважає за доцільне розстрочити виконання рішення суду зі стягнення загальної суми заборгованості 46582,12грн + 1211,20грн судового збору) на 1 рік зі сплатою щомісячних платежів в розмірі по 3982,77грн = 47793,32грн/12 місяців.

Outcome: approved