Jurisdiction: civil
Date: 2025-10-29 00:00:00

Виклад заяв сторін по суті спору 02 липня 2025 року позивач Акціонерне товариство «Універсал Банк» звернувся до Кременчуцького районного суду Полтавської області зі позовною заявою до відповідача [PERSON] про стягнення заборгованості, у якій просив суд стягнути з відповідача заборгованість за договором про надання банківських послуг «Monobank» від 02.07.2024 станом на 03.04.2025 у загальному розмірі 15612,11 гривень, яка складається зі: залишку заборгованості за наданим кредитом (тіло кредиту) - 13801,73 грн; заборгованості за пенею - 882,55 грн; заборгованість за порушення грошового зобов`язання - 927,83 грн. Також позивач просив суд стягнути з відповідача на користь позивача сплачений судовий збір у розмірі 3028,00 гривень. Розгляд справи здійснювати без участі представника позивача. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що 02.07.2024 [PERSON] (далі - відповідач, клієнт) звернувся до банку з метою отримання банківських послуг, у зв`язку з чим підписав Анкету-заяву до договору про надання банківських послуг від 02.07.2024. На підставі укладеного договору відповідач отримав кредит у розмірі 5000,00 грн у вигляді встановленого кредитного ліміту на поточний рахунок, спеціальним платіжним засобом якого є платіжна картка [NUMBER] . Позивач зазначав, що згідно з тарифами: пільговий період за карткою - до 62 днів (діє з моменту виникнення заборгованості до кінця календарного місяця, наступного за датою виникнення заборгованості, при умові її погашення в повному обсязі); пільгова відсоткова ставка - 0,00001% річних; розмір обов`язкового платежу за користування кредитними коштами - 4 % від заборгованості (не менше 100 грн, але не більше залишку заборгованості); базова відсоткова ставка - 3,1 % на місяць (нараховується на максимальну заборгованість на день, за умови непогашення заборгованості в повному обсязі в пільговий період, за кожний день з моменту виникнення заборгованості); збільшена відсоткова ставка на місяць за карткою на суму загальної заборгованості - 6,2 % на місяць (нараховується у випадку наявності простроченої заборгованості). АТ « Універсал Банк» свої зобов`язання за договором виконав у повному обсязі, а саме надав відповідачу можливість розпоряджатися кредитними коштами на умовах, передбачених договором, та у межах встановленого кредитного ліміту. Відповідач не надав своєчасно банку грошові кошти для погашення заборгованості за кредитом, відсотками, а також іншими витратами відповідно до умов договору (не сплатив щомісячні мінімальні платежі), що має відображення у розрахунку заборгованості за договором. Таким чином, у порушення умов кредитного договору а також ст. 509, 526, 1054 ЦК України відповідач зобов`язання за вказаним договором не виконав, хоча ст. 629 ЦК України визначено, що договір є обов`язковим для виконання сторонами. Станом на 04.02.2025 у відповідача прострочення зобов`язання із сплати щомісячного мінімального платежу за договором сягнуло понад 90 днів, у зв`язку з чим, на підставі положення 5.17 п. 5 розділу ІІ Умов, відбулось істотне порушення клієнтом зобов`язань, вся заборгованість за кредитом стала простроченою. Банк 04.02.2025 направив повідомлення «пуш» про істотне порушення умов договору та про необхідність погасити суму заборгованості. Проте відповідач на контакт не виходив та не вчинив жодної дії, направленої на погашення заборгованості, у зв`язку з чим та відповідно до п. 5.18, 5.19 кредит 29.03.2025 став у формі «на вимогу». Позивач зазначав, що на залишок простроченої заборгованості банк нараховував неустойку, передбачену тарифами, а саме санкції за порушення зобов`язань за кредитом (в залежності від кількості днів прострочення): від 1 до 30 днів - штраф у розмірі 50 грн; від 31 до 90 днів - штраф у розмірі 100 грн; від 91 до 120* (210) днів - штраф що розраховується за формулою: 100 грн + 6,2 % від суми загальної заборгованості, що виникла на перший день відповідного календарного місяця, при цьому діє ставка 0,00001% річних; від 121 (210) дня до повного погашення - відповідальність за прострочення грошового зобов`язання у розмірі 74,4 % річних. Строк, після спливу якого формується фінальний рахунок, що визначається банком в односторонньому порядку, але не менше 120 днів з моменту настання прострочення виконання зобов`язання та не більше 210 днів. Загальний розмір заборгованості [PERSON] перед АТ «Універсал Банк» за договором станом на 03.04.2025 становить 15612,11 грн, яка складається зі: - загального залишку заборгованості за наданим кредитом (тілом кредиту) - 13801,73 грн; - заборгованості за пенею - 882,55 грн; - заборгованості за порушення грошового зобов`язання - 927,83 грн. При нормативному обґрунтуванні позивач посилався на статті 207, 526-527, 530, 629, 633-634, 641, 1048-1049, 1050, 1054, 1056-1 ЦК України, статті 4, 28, 175 Цивільного процесуального кодексу України, статтю 6 Закону України «Про фінансові послуги та державне регулювання ринків фінансових послуг», статтю 6 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг», статті 1, 17 Закону України «Про електронні довірчі послуги», статтю 16 Закону України «Про споживчий кредит». Відповідач [PERSON] у розумінні п. 4 ч. 8, ч.11 ст. 128 Цивільного процесуального кодексу України належним чином повідомлений про дату, час та місце судового розгляду (а.с. 55-58, 61, 62-63), будь-яких заяв, клопотань та відзив на позовну заяву до суду не подавав. У зв`язку з ненаданням відзиву відповідачем суд вирішує справу за наявними матеріалами справи, що відповідає положенням ч. 7, 8 ст. 178 ЦПК України. Процесуальні рішення та дії у справі Ухвалою Кременчуцького районного суду Полтавської області від 11 липня 2025 року цивільну справу передано за територіальною підсудністю на розгляд до Козельщинського районного суду Полтавської області (а.с. 43). 04 серпня 2025 року цивільна справа надійшла до Козельщинського районного суду Полтавської області. На підставі протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 04.08.2025 справу розподілено головуючій судді Козир В.П. (а.с. 48). Ухвалою Козельщинського районного суду Полтавської області від 06 серпня 2025 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у цивільній справі за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін, призначено судове засідання на 16 вересня 2025 року (а.с. 49-51). Протокольною ухвалою суду від 16 вересня 2025 року судове засідання відкладено на 30.10.2025. Справу розглянуто 30.10.2025 у порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін. Фактичні обставини справи, встановлені судом Між АТ «Універсал Банк» та [PERSON] шляхом підписання анкети-заяви до договору про надання банківських послу (а.с. 11) було укладено договір про надання банківських послуг. В Анкеті-заяві до договору про надання банківських послуг відповідач просив відкрити поточний рахунок в АТ «Універсал Банк» у гривні на його ім`я [NUMBER] (п. 1). Відповідно до п. 2 Анкети - заяви відповідач просив установити кредитний ліміт до 500000,00 грн (в залежності від суми, погодженої банком та відображеної у мобільному застосунку). У разі виходу з пільгового періоду, що складає до 62 календарних днів, на кредит буде нараховуватися процентна ставка 3,1 % на місяць з першого дня користування кредитом. Згідно з п. 4 Анкети - заяви відповідач засвідчив генерацію ключової пари удосконаленого електронного підпису (далі - УЕП) з особистим ключем і відповідним йому відкритим ключем 02b049122b2c4567075776bc991e387ec106553a1c1236a979538f9f912ef7241, що буде використовуватися ним для вчинення правочинів та платіжних операцій. Підписуючи Анкету-заяву відповідач підтвердив, що Анкета-заява разом із Умовами і правилами обслуговування в АТ «Універсал Банк» при наданні банківських послуг щодо продуктів monobank | Universal Bank, таблицею обчислення вартості кредиту і паспортом споживчого кредиту, тарифами, що розміщені за посиланням www.monobank.ua/terms; www.monobank.ua/rates, складають Договір про надання банківських послуг. Анкета-заява підписана цифровим власноручним підписом на екрані власного смартфону у мобільному застосунку monobank. Відповідно до інформації, наданої позивачем щодо банківського продукту (послуги) «Чорна картка monobank» (а.с. 19-20), встановлено такі основні умови користування банківською карткою: тип картки - картка міжнародної платіжної системи Masterсard/Visa; вид карток - віртуальна (без наявності пластикової картки) та фізична (з наявністю пластикової картки); пільговий період за карткою - до 62 днів (діє з моменту виникнення заборгованості до кінця календарного місяця, наступного за датою виникнення заборгованості, при умові її погашення в повному обсязі); пільгова відсоткова ставка - 0,00001 %; розмір обов`язкового щомісячного платежу за користування кредитними коштами - 4 % від заборгованості (не менше 100 грн, але не більше залишку заборгованості); базова відсоткова ставка - 3,1 % на місяць (нараховується на максимальну заборгованість на день, за умови непогашення заборгованості в повному обсязі в пільговий період, за кожний день з моменту виникнення заборгованості). Відповідно до п. 5.2 розділу ІІ витягу Умов і правил обслуговування в АТ «Універсал Банк», розміщених на сайті позивача за вебпосиланням: https://monobank.ua/terms?file=umovy-2024-07-01.pdf, (тут і далі в редакції чинній на дату укладення договору), ліміт до використання розраховується та встановлюється банком виходячи з внутрішніх процедур банку та зазначається клієнту в електронному вигляді через мобільний застосунок або іншим способом з використанням каналів дистанційного обслуговування. Згідно з п. 5.3 розділу ІІ витягу Умов і правил обслуговування в АТ «Універсал Банк» сторони домовилися, що банк має право, на власний розсуд, переглядати ліміт до використання в межах суми ліміту кредитування, що зазначена в договорі. Інформація щодо зміни ліміту до використання (новий розмір ліміту та строки уведення у дію) зазначається клієнту текстовим повідомленням в електронному вигляді на номер мобільного телефону клієнта та/або у мобільному застосунку. Відповідно до п. 5.4 розділу ІІ витягу Умов і правил обслуговування в АТ «Універсал Банк» клієнт шляхом розрахунку за товари та послуги та/або отримання готівкових коштів з використанням платіжної картки після встановлення або зміни ліміту до використання, підтверджує факт згоди зі встановленням ліміту до використання. Згідно з п. 5.9 розділу ІІ витягу Умов і правил обслуговування в АТ « Універсал Банк» на суму наданого кредиту банк нараховує відсотки. Відсотки нараховуються за кожен календарний день використання кредитного ліміту за фактично витрачені у рахунок кредиту кошти з розрахунку 365/366 календарних днів у році, за процентними ставками, зазначеними у тарифах. Також процентна ставка за кредитом на календарний місяць, наступний за звітним, вказується банком у мобільному застосунку. Нарахування відсотків здійснюється в останній календарний день звітного місяця. У відповідності до п. 5.10.1 розділу ІІ витягу Умов і правил обслуговування в АТ «Універсал Банк» розрахунковим періодом для погашення відсотків за кредитом вважається календарний місяць, наступний за звітним місяцем. Клієнт доручає банку здійснювати списання грошей з його поточного рахунку за рахунок власних коштів, а у разі їхньої відсутності - за рахунок кредитного ліміту, у розмірі відсотків, які підлягають сплаті за цим договором, з 1 числа до останнього календарного місяця, наступного за звітним (після завершення пільгового періоду). Списання процентів за рахунок кредитного ліміту може бути здійснено за умови наявності невикористаного кредитного ліміту (здійснювати договірне списання). При цьому сторони на підставі ст. 1 Закону України «Про споживче кредитування» узгодили, що доручаючи банку здійснити договірне списання на оплату відсотків за користування кредитом за рахунок кредитного ліміту, клієнт використовує кредитні кошти на споживчу ціль, а саме - здійснює трату на оплату послуг банку за цим договором. У разі, якщо у клієнта повністю використаний кредитний ліміт, доручення клієнта про договірне списання за рахунок кредитного ліміту не застосовується. У разі якщо доручення клієнта про договірне списання за рахунок кредитного ліміту не застосовується, клієнт зобов`язаний здійснити внесення коштів у готівковій або безготівковій формі в сумі нарахованих відсотків до 23:55 останнього дня календарного місяця, наступного за звітним. Згідно з п. 5.16 розділу ІІ витягу Умов і правил обслуговування в АТ «Універсал Банк» у разі порушення терміну сплати щомісячного мінімального платежу понад 90 днів вся заборгованість за кредитом вважається простроченою (істотне порушення клієнтом зобов`язань). На залишок простроченої заборгованості банк нараховує, а клієнт сплачує штраф у розмірі згідно зі тарифами, але не більше 50 % від суми, одержаного клієнтом кредиту. При цьому діє відсоткова ставка за користування кредитом у розмірі 0,00001 % річних. На період дії карантину банк на власний розсуд має право збільшити строк, зазначений в абзаці першому цього пункту. Відповідно до п. 5.19 розділу ІІ витягу Умов і правил обслуговування в АТ «Універсал Банк» у випадку якщо істотне порушення клієнтом зобов`язань не буде усунуто протягом строку, зазначеного у пункті 5.18, кредит стає у формі "на вимогу", а банк не пізніше наступного робочого дня за допомогою мобільного застосунку направляє клієнту вимогу про повне повернення всієї суми заборгованості за кредитом (з урахуванням відсотків) та нарахованих штрафних санкцій. Несвоєчасне виконання клієнтом вимоги про повне повернення всієї суми заборгованості за кредитом свідчить про несанкціоноване користування чужими грошовими коштами, що тягне за собою відповідальність за порушення грошового зобов`язання, передбачену цим договором. При цьому нарахування процентів за користування кредитом припиняється. Згідно з п. 5.22 розділу ІІ витягу Умов і правил обслуговування в АТ «Універсал Банк» кредит збільшується на суму заборгованості за договором по відсоткам до погашення, по неустойці, якщо на рахунку клієнта не вистачає власних коштів для оплати вказаної заборгованості. При цьому банк надає кредит згідно з договором в розмірі зазначеної заборгованості та направляє кредитні кошти на погашення вказаної в цьому пункті заборгованості, а саме: відсотків за користування кредитним лімітом, неустойки за прострочені платежі згідно з тарифами, якщо інше не передбачено умовами цього договору. Відповідно до п. 6.14 розділу І витягу Умов і правил обслуговування в АТ «Універсал Банк» банк та клієнт погодили, що в разі дистанційної ідентифікації та верифікації клієнт підписує електронну анкету-заяву цифровим власноручним підписом на екрані власного смартфону у мобільному застосунку. Цифровий власноручний підпис клієнта програмним методом накладається на електронну анкету-заяву, нерозривно пов`язаний з нею та не зберігається окремо від неї. Відповідно до паспорту споживчого кредиту «Чорної картки monobank» тип кредиту - поновлювальна кредитна лінія (ліміт) з пільговим періодом використання; сума/ліміт кредиту - від 0 до 500000 грн (у залежності від суми, яка погоджена у заявці на кредит та відображена у мобільному додатку); строк кредитування (строк дії кредитної лінії) - 25 років з правом автоматичного продовження, мета отримання кредиту - на споживчі потреби; спосіб та строк надання кредиту - кредитні кошти надаються клієнту у вигляді суми кредитного ліміту на споживчі потреби на платіжній картці клієнта, яка відкрита в банку на підставі укладеного договору про надання банківських послуг. Строк кредиту - протягом дня (максимальний строк). (а.с. 21-23). Також у паспорті споживчого кредиту зазначені наслідки прострочення виконання/та або невиконання зобов`язань за договором про споживчий кредит - штрафи, а саме: 1. Санкції за порушення зобов`язань за кредитом (в залежності від кількості днів прострочення): - від 1 до 30 днів: штраф у розмірі 50 грн; - від 31 до 90 днів: штраф у розмірі 100 грн; - від 91 до 120* (210) днів: штраф, що розраховується за формулою: 100 грн + 6,2% від суми загальної заборгованості, що виникла на перший день відповідного календарного місяця. При цьому діє ставка 0,00001 % річних. Cтрок, після спливу якого формується фінальний рахунок, що визначається Банком в односторонньому порядку, але не менше 120 днів з моменту настання прострочення виконання зобов`язання та не більше 210 днів. 2. Претензійний штраф - разовий штраф, що сплачується клієнтом у разі непогашення протягом 60 календарних днів простроченого грошового зобов`язання (обов`язковий щомісячний платіж / відсотки / комісії за кредитом за карткою із порушеним строком більше ніж на 30 днів): 500 грн + 5 % від суми загальної заборгованості за кредитом з урахуванням нарахованих і прострочених відсотків і комісій. Відповідно до довідки про наявність рахунку, наданої позивачем, [PERSON] видано картку «Чорна картка» № [NUMBER] (рахунок [NUMBER] ) терміном дії до 06/28 (а.с. 9). Згідно з довідкою про розмір встановленого кредитного ліміту від 03.04.2025, наданої позивачем, 02.07.2024 [PERSON] за карткою № [NUMBER] станом на 03.04.2025 встановлено кредитний ліміт 5000,00 грн (а.с. 10). Відповідно до розрахунку заборгованості, наданого позивачем, через неналежне виконання відповідачем грошових зобов`язань, станом на 03.04.2025 утворилася заборгованість відповідача у розмірі 15612,11 грн, яка складається зі: 13801,73 грн - заборгованість за наданим кредитом (тіло кредиту), 882,55 грн - заборгованість за пенею та заборгованість за порушення зобов`язання - 927,83 грн (а.с. 6). Згідно з випискою про рух коштів по картці за період з 02.07.2024 по 03.04.2025 станом на 03.04.2025 від`ємний залишок заборгованості за рахунком становить 15612,11 грн (а.с. 8). З виписки про рух коштів по картці відповідача, наданої позивачем, вбачається, що відповідач систематично користувався кредитною карткою. Застосовані судом норми права Відповідно до частин першої, другої, третьої статті 207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах (у тому числі електронних), у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони, або надсилалися ними до інформаційно-комунікаційної системи, що використовується сторонами. У разі якщо зміст правочину зафіксований у кількох документах, зміст такого правочину також може бути зафіксовано шляхом посилання в одному з цих документів на інші документи, якщо інше не передбачено законом. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо воля сторін виражена за допомогою телетайпного, електронного або іншого технічного засобу зв`язку. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). Правочин, який вчиняє юридична особа, підписується особами, уповноваженими на це її установчими документами, довіреністю, законом або іншими актами цивільного законодавства. Використання при вчиненні правочинів факсимільного відтворення підпису за допомогою засобів механічного, електронного або іншого копіювання, електронного підпису або іншого аналога власноручного підпису допускається у випадках, встановлених законом, іншими актами цивільного законодавства, або за письмовою згодою сторін, у якій мають міститися зразки відповідного аналога їхніх власноручних підписів, або іншим чином врегульовується порядок його використання сторонами. Згідно зі ст. 3 Закону України «Про електронну комерцію» електронний договір - домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав і обов`язків та оформлена в електронній формі. Частина 5 статті 11 Закону України «Про електронну комерцію» передбачає, що пропозиція укласти електронний договір (оферта) може включати умови, що містяться в іншому електронному документі, шляхом перенаправлення (відсилання) до нього. Особі, якій адресована пропозиція укласти електронний договір (оферта), має надаватися безперешкодний доступ до електронних документів, що включають умови договору, шляхом перенаправлення (відсилання) до них. Включення до електронного договору умов, що містяться в іншому електронному документі, шляхом перенаправлення (відсилання) до такого документа, якщо сторони електронного договору мали змогу ознайомитися з ним, не може бути підставою для визнання правочину нікчемним. За ч. 6 ст. 11 цього ж закону відповідь особи, якій адресована пропозиція укласти електронний договір, про її прийняття (акцепт) може бути надана шляхом: -надсилання електронного повідомлення особі, яка зробила пропозицію укласти електронний договір, підписаного в порядку, передбаченому статтею 12 цього Закону; -заповнення формуляра заяви (форми) про прийняття такої пропозиції в електронній формі, що підписується в порядку, передбаченому статтею 12 цього Закону; -вчинення дій, що вважаються прийняттям пропозиції укласти електронний договір, якщо зміст таких дій чітко роз`яснено в інформаційній системі, в якій розміщено таку пропозицію, і ці роз`яснення логічно пов`язані з нею. Відповідно до ч. 12 ст.11 Закону України «Про електронну комерцію» електронний договір, укладений шляхом обміну електронними повідомленнями, підписаний у порядку, визначеному статтею 12 цього Закону, вважається таким, що за правовими наслідками прирівнюється до договору, укладеного у письмовій формі. Кожний примірник електронного документа з накладеним на нього підписом, визначеним статтею 12 цього Закону, є оригіналом такого документа. За змістом статей 626, 628 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Сторони мають право укласти договір, в якому містяться елементи різних договорів (змішаний договір). До відносин сторін у змішаному договорі застосовуються у відповідних частинах положення актів цивільного законодавства про договори, елементи яких містяться у змішаному договорі, якщо інше не встановлено договором або не випливає із суті змішаного договору. Частина перша-друга ст. 633 ЦК України визначають, що публічним є договір, в якому одна сторона - підприємець взяла на себе обов`язок здійснювати продаж товарів, виконання робіт або надання послуг кожному, хто до неї звернеться (роздрібна торгівля, перевезення транспортом загального користування, послуги зв`язку, медичне, готельне, банківське обслуговування тощо). Умови публічного договору встановлюються однаковими для всіх споживачів, крім тих, кому за законом надані відповідні пільги. У відповідності до ч. 1 ст. 634 ЦК України договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору. Згідно зі ч. 1 ст. 641 ЦК України (у редакції, чинній станом на дату укладення договору) пропозицію укласти договір (оферту) може зробити кожна із сторін майбутнього договору. Пропозиція укласти договір має містити істотні умови договору і виражати намір особи, яка її зробила, вважати себе зобов`язаною у разі її прийняття. Пропозицією укласти договір є, зокрема, документи (інформація), розміщені у відкритому доступі в мережі Інтернет, які містять істотні умови договору і пропозицію укласти договір на зазначених умовах з кожним, хто звернеться, незалежно від наявності в таких документах (інформації) електронного підпису. Частиною першою статті 638 ЦК України встановлено, що істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Відповідно до частини першої статті 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти (частина перша статті 1048 ЦК України). Частиною другою статті 1054 ЦК України встановлено, що до відносин за кредитним договором застосовуються положення параграфа 1 цієї глави, якщо інше не встановлено цим параграфом і не випливає із суті кредитного договору. Кредитний договір укладається у письмовій формі. Кредитний договір, укладений з недодержанням письмової форми, є нікчемним (стаття 1055 ЦК України). За договором позики одна сторона (позикодавець) передає у власність другій стороні (позичальникові) грошові кошти або інші речі, визначені родовими ознаками, а позичальник зобов`язується повернути позикодавцеві таку ж суму грошових коштів (суму позики) або таку ж кількість речей того ж роду та такої ж якості. Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками (ст. 1046 ЦК України). Відповідно до частини першої статті 1048 ЦК України позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України. У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики. Розмір процентів, тип процентної ставки (фіксована або змінювана) та порядок їх сплати за кредитним договором визначаються в договорі залежно від кредитного ризику, наданого забезпечення, попиту і пропозицій, які склалися на кредитному ринку, строку користування кредитом, розміру облікової ставки та інших факторів на дату укладення договору (ч. 2 ст. 1056-1 ЦК України). Згідно зі статтею 1049 ЦК України позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками. Статтею 1069 ЦК України визначено, що якщо відповідно до договору банківського рахунка банк здійснює платежі з рахунка клієнта, незважаючи на відсутність на ньому грошових коштів (кредитування рахунка), банк вважається таким, що надав клієнтові кредит на відповідну суму від дня здійснення цього платежу. Права та обов`язки сторін, пов`язані з кредитуванням рахунка, визначаються положеннями про позику та кредит (параграфи 1 і 2 глави 71 цього Кодексу), якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір плати за використання клієнтом коштів банку, яке не встановлене договором, не може перевищувати подвійну облікову ставку Національного банку України. Відповідно до ч. 1 ст. 525 ЦК України одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. У статті 526 ЦК України встановлено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Згідно зі ч. 1 ст. 530 ЦК України, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Частина 1 ст. 599 ЦК України передбачає, що зобов`язання припиняється виконанням, проведеним належним чином. Порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання) (610 ЦКУ). Відповідно до ч. 1 ст. 612 ЦКУ боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом. Згідно зі ч. 1, 2 ст. 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання. Згідно зі ч. 2 ст. 625 ЦК України боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. Відповідно до пункту 18 розділу "Прикінцеві та перехідні положення" ЦК України у період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування у разі прострочення позичальником виконання грошового зобов`язання за договором, відповідно до якого позичальнику було надано кредит (позику) банком або іншим кредитодавцем (позикодавцем), позичальник звільняється від відповідальності, визначеної статтею 625 цього Кодексу, а також від обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за таке прострочення. Установити, що неустойка (штраф, пеня) та інші платежі, сплата яких передбачена відповідними договорами, нараховані включно з 24 лютого 2022 року за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) за такими договорами, підлягають списанню кредитодавцем (позикодавцем). Висновки суду та мотиви прийнятого рішення Судом встановлено, що 02.07.2024 між АТ «Універсал Банк» та [PERSON] шляхом підписання анкети-заяви до договору про надання банківських послуг, копія якої міститься у матеріалах справи, було укладено в електронній формі, що згідно з п. 12 ст. 11 Закону України «Про електронну комерцію» за правовими наслідками прирівнюється до укладення договору у письмовій формі, - договір про відкриття поточного рахунку в АТ «Універсал банк» з можливістю встановлення кредитного ліміту на суму, зазначену у мобільному додатку. У Анкеті-заяві, підписаній електронним підписом відповідача, встановлено основні умови кредитування: спосіб надання кредиту - кредитний ліміт на поточний рахунок на суму, зазначену у мобільному додатку; висловлена згода з Умовами та правилами обслуговування в АТ «Універсал Банк», таблицею обчислення вартості кредиту і паспортом споживчого кредиту, що розміщенні за відповідним посиланням. Факт руху грошових коштів на рахунку відповідача позивач підтвердив розрахунком заборгованості та випискою про рух коштів по картковому рахунку відповідача. З виписки за договором та з розрахунку заборгованості, наданих позивачем, вбачається, що відповідач систематично користувався кредитною карткою та здійснював платежі на погашення заборгованості за встановленим йому позивачем кредитним лімітом. Отже, платежі з рахунку відповідача здійснювалися на умовах кредитування рахунку у відповідності до ст. 1069 ЦК України. Суд уважає, що основні умови кредитного договору були погоджені між сторонами у встановленому законом порядку, факт використання відповідачем кредитних коштів у межах суми кредитного ліміту підтверджений позивачем належними та достатніми доказами. Відповідач наведене у позовній заяві не спростував, своїм правом на подання до суду контррозрахунку заборгованості не скористався, доказів сплати заборгованості за кредитним договором або належних доказів на спростування отримання кредиту до суду не надав. Здійснюючи перевірку розрахунку заборгованості за кредитним договором суд висновує таке. Позивач просив стягнути з відповідача заборгованість за наданим кредитом (тіло кредиту) - 13801,73 грн; заборгованість за порушення грошового зобов`язання - 927,83 грн; пеню - 882,55 грн. Вирішуючи питання обґрунтованості вимог за наведеним позивачем розрахунком суд дійшов висновку про те, що відповідачем не спростовано отримання ним кредитних коштів, що підтверджується розрахунком заборгованості за договором та випискою по рахунку, які суд бере до уваги. Контррозрахунок заборгованості за кредитним договором відповідачем не надано. Позивачем надані достатні докази на доведення підставності вимог про стягнення заборгованості за кредитним договором з відповідача за наданим кредитом (тіло кредиту) у сумі 13801,73 грн. Щодо нарахування пені та процентів за порушення грошового зобов`язання суд зазначає таке. Верховний Суд у справі № 183/7850/22 (постанова від 31.01.2024) зробив висновки щодо застосування пункту 18 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України, відповідно до яких: «Особа може бути звільнена від цивільного обов`язку або його виконання у випадках, встановлених договором або актами цивільного законодавства (частина перша статті 14 ЦК України). Критерії правомірності примусу суб`єкта цивільного права до певних дій (бездіяльності) пов`язуються з тим, що відповідні дії (бездіяльність) мають бути обов`язковими для такого суб`єкта (див. постанову Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 10 жовтня 2019 року у справі № 320/8618/15-ц (провадження № 61-4393сво18)). У період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування у разі прострочення позичальником виконання грошового зобов`язання за договором, відповідно до якого позичальнику було надано кредит (позику) банком або іншим кредитодавцем (позикодавцем), позичальник звільняється від відповідальності, визначеної статтею 625 цього Кодексу, а також від обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за таке прострочення. Установити, що неустойка (штраф, пеня) та інші платежі, сплата яких передбачена відповідними договорами, нараховані включно з 24 лютого 2022 року за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) за такими договорами, підлягають списанню кредитодавцем (позикодавцем) (пункт 18 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України). Касаційний суд вже робив висновки щодо застосування пункт 18 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України до зобов`язань, які виникли на підставі окремих договорів. Зокрема, вказувалося, що: - на договір про надання поворотної фінансової допомоги (позики) розповсюджується дія пункту 18 Прикінцеві та перехідні положення ЦК України (див. постанову Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 06 вересня 2023 року в справі № 910/8349/22); - на кредитний договір розповсюджується дія пункту 18 Прикінцеві та перехідні положення ЦК України (див. постанову Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 18 жовтня 2023 року в справі № 706/68/23 (провадження № 61-8279св23). Тлумачення пункту 18 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України свідчить, що законодавець передбачив особливості у регулюванні наслідків прострочення виконання (невиконання, часткового виконання) певних грошових зобов`язань. Така особливість проявляється: (1) в періоді існування особливих правових наслідків. Таким є період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування; (2) в договорах на які поширюються специфічні правові наслідки. Такими є договір позики, кредитний договір, і в тому числі договір про споживчий кредит; (3) у встановленні спеціальних правових наслідків прострочення виконання (невиконання, часткового виконання). Такі наслідки полягають в тому, що позичальник звільняється від відповідальності, визначеної частиною 2 статті 625 ЦК, а також від обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за таке прострочення. У разі якщо неустойка (штраф, пеня) та інші платежі, сплата яких передбачена відповідними договорами, нараховані включно з 24 лютого 2022 року за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) за такими договорами, підлягають списанню кредитодавцем (позикодавцем).» Суд уважає, що розрахунок заборгованості, виконаний позивачем, не у повній мірі відповідає вимогам закону та уважає, що положення пункту 18 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України цілком застосовні й до даного спору. У період нарахування позивачем неустойки (пені) та процентів за порушення грошового зобов`язання за кредитним договором діє військовий стан на території України. Отже, суд висновує, що відповідач на підставі пункту 18 розділу "Прикінцеві та перехідні положення" ЦК України звільняється від відповідальності, визначеної статтею 625 цього Кодексу, а також від обов`язку сплати на користь позивача неустойки (штраф, пеню) за таке прострочення, сплата яких передбачена кредитним договором за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) відповідачем зобов`язань за таким договором. Сума пені 882,55 грн за період з 01.03.2025 по 03.04.2025 та сума процентів за порушення грошового зобов`язання (нарахована 01.04.2025) у сумі 927,83 грн нараховувалася позивачем неправомірно. Така сума неустойки (пені) та процентів річних від простроченої суми підлягала списанню позивачем, а обов`язок відповідача по сплаті пені та процентів річних від простроченої суми припиняється без його виконання. Відповідно, у задоволенні вимог в цій частині суд відмовляє за безпідставністю. Підсумовуючи все викладене вище суд уважає такими, що є доведеними, обґрунтованими та підставними позовні вимоги у частині стягнення позивачем з відповідача заборгованості за договором про надання банківських послуг «Monobank» від 02.07.2024 у сумі 13801,73 грн (тіло кредиту). У задоволенні решти позовних вимог у частині стягнення заборгованості за пенею та заборгованістю за порушення грошового зобов`язання у загальній сумі 1810,38 грн (882,55 + 927,83 = 1810,38) суд відмовляє за безпідставністю. Розподіл судових витрат Згідно зі ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційна розміру задоволених позовних вимог. Матеріалами справи підтверджено сплату позивачем при зверненні до суду судового збору в розмірі 3028,00 грн (а.с. 34, 39). З урахуванням того, що позовні вимоги підлягають задоволенню частково (88,40 % від ціни позову), суд на підставі ч. 1 ст. 141 ЦПК України стягує з відповідача на користь позивача судові витрати у вигляді судового збору пропорційно до розміру задоволених позовних вимог у сумі 2676,75 грн (3028,00 х 88,40 % = 2676,75). На підставі викладеного та

Outcome: partial