Jurisdiction: civil
Date: 2025-11-02 00:00:00

Позивач [PERSON] звернувся до суду з позовом про відшкодування шкоди, в якому просить суд стягнути з відповідачів солідарно 120000 грн. завданої моральної шкоди, витрати на правову допомогу в сумі 15000 грн. та сплачений судовий збір в розмірі 3028 грн. В обгрунтування позову зазначає, що 29.06-01.07.2016 згідно протоколу проведення електронних торгів СЕТАМУ №179917 по лоту №153681 придбав трьохкімнатну квартиру, що за адресою [ADDRESS] за 351926,35 грн. іпотекодержателем якої є ТзОВ «КРЕДИТНІ ІНІЦІАТИВИ». Вказує, що 05.10.2016 приватним нотаріусом було видано свідоцтво про право власності на квартиру і проведено її державну реєстрацію і того ж дня він дізнався, що у вказаній квартирі зареєстровані та проживають колишні власники. Зазначає, що рішенням №564/2467/18 від 13.12.2018 йому було відмовлено у позовній заяві про усунення перешкод в користуванні власністю шляхом виселення колишніх власників квартири. Також вказує, що державним виконавцем з опублікованої інформації під час проведення електронних торгів не було зазначено будь яких обмежень на користування квартирою. Зазначає, що державний виконавець повинен був зазначчити про обтяження квартири у вигляді проживання і реєстрації у вказаній квартирі її власників. Вважає, що державний виконавець не виконав своїх зобов`язань про повне інформування покупців про її обтяження. Вказує, що неповне інформування учасників електронних торгів про обтяження майна, яке реалізується є підставою для відшкодування збитків, що свідчить про наявність альтернативних способів захисту прав нового власника. Зазначає, що одружився та змушений був за договором оренди квартири від 01.05.2019 орендувати двокімнатну квартиру, в якій проживав разом з дружиною і донькою до 01.12.2022. Розмір орендної плати на час укладення договору склав 3000 грн. без врахування комунальних послуг. Також вказує, що на цей час разом з сім`єю проживає у квартирі по [ADDRESS] , де має частку в розмірі 2/3. 01.10.2025 представник ТОВ «Кредитні ініціативи» подав відзив на позовну заяву, згідно якого у задоволенні позову просить відмовити в повному обсязі. В обгрунтування відзиву зазначає, що ТОВ «Кредитні ініціативи» не знаходить в поясненнях позивача в чому саме факт його одруження призвело до того, що позивач маючи у приватній власності квартиру змушений був орендувати двокімнатну квартиру, а також небажання учасника торгів ознайомитися з порядком ознайомлення з майном у зберігача. Вказує, що кожна зацікавлена особа, яка бажає прийняти участь у проведенні електронного аукціону з продажу арештованого майна, має право ознайомитися з даним майом ще до проведення аукціону. Зазначає, що позивач мав можливість звернутися до зберігача майна для отримання додаткової інформації щодо лоту. Також вказує, що відчуження майна на електронних торгах належить до угод купівлі-продажу і така угода може визнаватися недійсною в судовому порядку з підстав недодержання в момент її вчинення вимог, які встановленні ч.1-3, 6 ст.203 ЦК України. Зазначає, що суд відмовляє у відшкодуванні моральної шкоди, оскільки між сторонами існували договірні відносини, якими не передбачено право сторін на відшкодування моральної шкоди. Окрім того вказує, що позивач не зазначає якими доказами підтверджуться завдання йому моральної шкоди, а долучений до позовної заяви примірник договору оренди квартири від 01.05.2019 ніяким чином не доводить факт моральних страждань, і скептично оціює такий договір оренди, та вважає що він має ознаки фіктивності і долучений позивачем з метою введення в оману суду. Також просить суд застосувати строк позовної давності у разі наявності підстав для задоволення позову. 03.11.2025 від представника Костопільського відділу державної виконавчої служби у Рівненському районі Рівненської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції надійшов відзив на позову заяву, згідно якого у задоволенні позову просить відмовити в повному обсязі. В обґрунтування зазначає, що позивач як покупець мав право в будь-який час заявити вимогу про ознайомлення з майном, однак не скористався своїм право. Також вказує, що виконавче провадження було закінчено згідно п.8 ст.49 Закону України «Про виконавче провадження», і постанова сторонами не оскаржувалася, а матеріали виконавчого провадження у 2020 році були знищені. Позивач в судове засідання не з`явився, звернувся до суду з клопотанням про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримує в повному обсязі. Представник Костопільського відділу державної виконавчої служби у Рівненському районі Рівненської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції в судове засідання не з`явився, звернувся до суду із заявою про розгляд справи за його відсутності, в задоволенні позову просив відмовити. Представник ТОВ «Кредитні Ініціативи» в судове засідання не з`явився, про розгляд справи повідомлений належним чином. Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Відповідно до п.1 ч.3 ст.223 ЦПК України, якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки; Оскільки, відповідач ТОВ «Кредитні ініціативи» будучи належним чином повідомлений про судове засідання, в судове засідання не з`явився, не повідомив про причини неявки, однак подав відзив на позовну заяву, де висловив свої позицію щодо позову, то суд приходить до висновку про розгляд справи за його відсутності. Суд всебічно та об`єктивно дослідивши матеріали справи, приходить до таких висновків. Відповідно до ст.2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Згідно ч.1 ст.4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Положенням ст.12 ЦПК України передбачено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Судом встановлено, 29.06.2016 позивач будучи учасником аукціону по лоту №153681 придбав трьохкімнатну квартиру, що за адресою [ADDRESS] за 351926,35 грн. іпотекодержателем якої є ТзОВ «КРЕДИТНІ ІНІЦІАТИВИ», що підтверджується матеріалами справи (а.с.17). Встановлено, що позивачу 05.10.2016 приватним нотаріусом було видано свідоцтво про право власності на квартиру, що за адресою [ADDRESS] і проведено її державну реєстрацію (а.с.8-12). Зі змісту позовної заяви судом встановлено, що позивач при отримання свідоцтва про право власності на квартиру, що за адресою [ADDRESS] дізнався, що у вказаній квартирі зареєстровані та проживають колишні власники. Встановлено, що позивач з метою усунення перешкод в користуванні зазначеною квартирою звернувся з позовною заявою до суду, однак рішенням Костопільського районного суду Рівненської області №564/2467/18 від 13.12.2018 йому було відмовлено (а.с.14-16). З свідоцтва про шлюб серії [NUMBER] , судом встановлено, що позивач 30.04.2019 року зареєстував шлюб з [PERSON] (а.с.13). Зі змісту позовної заяви судом встановлено, що позивач після одруження змушений був орендувати квартиру, в які проживав разом з дружиною та дочкою. На підтвердження даних обставин долучив договір оренди від 01.05.2019. Також зі змісту позовної заяви судом встановлено, що на цей час позивач разом з сім`єю проживає у квартирі за адресою [ADDRESS] , де є власником 2/3 частини. Так, відповідно до статті 62 Закону України «Про виконавче провадження» (редакції що діяла на час проведення електронних торгів) та з метою удосконалення процедури реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів, затверджено Правила реєстрації, проведення ТИМЧАСОВИЙ ПОРЯДОК реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів (ЗАТВЕРДЖЕНО Наказ Міністерства юстиції України 16.04.2014 № 656/5 Зареєстровано в Міністерстві юстиції України 16 квітня 2014 р. за N 427/25204 (надалі Порядок). Відповідно до вказаних правил, начальник відділу державної виконавчої служби після отримання проекту заявки та документів щодо передачі майна на реалізацію у строк до трьох робочих днів перевіряє ці документи на відповідність вимогам законодавства, наявність відомостей про місце зберігання й демонстрації майна та у разі виявлення порушень визначає їх перелік та встановлює строк для усунення порушень, який не повинен перевищувати трьох робочих днів, а у разі, якщо відповідно до законодавства реалізація майна неможлива, документи щодо передачі майна на реалізацію повертаються державному виконавцю, який їх подав, із зазначенням визначених законодавством підстав, що унеможливлюють реалізацію майна. У разі встановлення відповідності документів вимогам законодавства чи після приведення їх у відповідність до вимог законодавства начальник відділу державної виконавчої служби підписує (за допомогою електронного цифрового підпису або власноруч у випадку, передбаченому пунктом 3 розділу І цього Порядку) заявку на реалізацію арештованого майна та надсилає її Організатору в електронному вигляді через особистий кабінет відділу державної виконавчої служби для внесення інформації про проведення електронних торгів у Систему. Інформаційне повідомлення про електронні торги повинно містити: загальну інформацію про електронні торги: відомості про Організатора (найменування, контактні телефони, електронна адреса); відомості про зберігача (найменування та місцезнаходження (для юридичних осіб), прізвище, ім`я, по батькові та місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), контактний телефон, електронна адреса (за наявності), фактична адреса зберігання майна); порядок оформлення участі в електронних торгах, перелік документів, які надаються учасниками, та вимоги до їх оформлення; дату внесення інформаційного повідомлення про електронні торги у Систему; строк підготовки до проведення електронних торгів; кінцевий термін прийому заявок для участі в електронних торгах; дату і час початку електронних торгів; дату і час закінчення електронних торгів (завершення подання цінових пропозицій); строки сплати та розмір гарантійного внеску, реквізити рахунку, на який вноситься гарантійний внесок (найменування банку, МФО банку, номер рахунку, призначення платежу); порядок та умови отримання майна переможцем; найменування, контактні телефони, адресу офіційної електронної пошти та реквізити рахунку відділу державної виконавчої служби, на який у разі визначення переможцем електронних торгів необхідно перерахувати кошти за придбане майно, строки сплати таких коштів, номер виконавчого провадження згідно з даними Єдиного державного реєстру виконавчих проваджень.\~ 2) інформацію про майно (лот): реєстраційний номер лота; вид майна; найменування майна; відомості про майно, що виставляється на електронних торгах, його склад, характеристики, опис, наявність дефектів; місцезнаходження майна; фотографічне зображення майна (відеоматеріали за наявності); відомості про обтяження та обмеження майна, права третіх осіб; розмір гарантійного внеску; стартову ціну продажу; крок електронних торгів; порядок ознайомлення з майном (фактична адреса зберігача та адреса зберігання майна, час для ознайомлення, контактні телефони та електронна адреса). Для участі в електронних торгах учасник проходить процедуру реєстрації на Веб-сайті, подає заявку на участь в електронних торгах за кожним лотом окремо за формою, розміщеною на Веб-сайті, сплачує гарантійний внесок на рахунок Організатора (крім випадків, визначених розділом VI, пунктами 1, 2 розділу VIІ цього Порядку) та виконує інші вимоги, визначені цим Порядком. Заявка на участь в електронних торгах подається виключно щодо обраного лота і не є дозволом для участі в електронних торгах за іншими лотами. Заявці на участь в електронних торгах, поданій через Веб-сайт, Системою автоматично присвоюється унікальний реєстраційний номер та фіксуються дата і час її подання. Система забезпечує наявність у кожного зареєстрованого учасника особистого кабінету, доступ до якого здійснюється з використанням логіна та пароля такої особи. Додатково до Порядку, для інформування учасників торгів, на офіційному сайті ДП «СЕТАМ» міститься розділ «запитання та відповіді» в якому надано відповідь на запитання «Як можна оглянути майно перед початком електронного аукціону?» Кожна зацікавлена особа, яка бажає прийняти участь у проведенні електронного аукціону з продажу арештованого майна , має право ознайомитись з даним майном ще до проведення аукціону. Для цього необхідно виконати наступні кроки: 1. Для ознайомлення з майном зацікавлена особа має звернутись до адміністраторів філій ДП «СЕТАМ», де зберігається майно або до Колл центру, якщо зберігачем визначено Київська філія ДП «СЕТАМ», за телефонами вказаними на сайті ДП «СЕТАМ» в інформації про лот у розділі Порядок та умови. 2. Зацікавлена особа має надати номера лотів для ознайомлення, повідомити своє П.І.Б та контактний номер телефону. 3. Співробітник ДП «СЕТАМ» узгоджує з зацікавленою особою номера лотів, дату та час ознайомлення з майном у щонайближчі 3 (три) дні, вносить П.І.Б до журналу відвідувань. 4. Допуск на територію майданчика та перегляд майна без попередньо узгодженої дати та часу, особам які не були попередньо зареєстровані, не дозволяється. 5. Ознайомлення з майном відбувається лише у супроводі співробітника ДП «СЕТАМ». Оскільки майно транспортні засоби, що знаходяться на зберіганні у ДП «СЕТАМ», опломбовані згідно вимог приймання-передавання майна від продавця, огляд проводиться зовнішньо без порушення захисних пломб та запуску двигуна. Таким чином судом встановлено, що позивач [PERSON] мав право на ознайомлення з майном, в даному випадку квартирою та отримання будь якої додаткової інформації щодо неї, ще до проведення аукціону. Суд звертає увагу, що позивачем не надано до позовної заяви жодних доказів, що він звертався і йому відмовили у наданні інформації/ознайомленні, чи приховали інформацію. Акт про проведені електронні торги є документом, що підтверджує виникнення права власності на придбане майно, у випадках, передбачених законодавством. У випадку придбання нерухомого майна документом, що підтверджує виникнення права власності на придбане майно, є свідоцтво про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів, яке видається нотаріусом на підставі акта про проведені електронні торги. У разі придбання рухомого майна акт про проведені електронні торги є підставою для отримання майна у зберігача. Зазначений акт підтверджує виникнення права власності у особи, що придбала рухоме майно. Переможець електронних торгів зобов`язаний отримати майно у зберігача не пізніше семи робочих днів з дати отримання акта. У разі отримання майна пізніше семи робочих днів з дати отримання акта витрати на зберігання майна в період, що перевищує вказані вище сім робочих днів, покладаються на переможця електронних торгів (п.п. 8-10 Розділу Х Порядку). Процедура реалізації майна на електронних торгах полягає в продажу майна, тобто у забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернено стягнення, до покупця - учасника торгів. Враховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення електронних торгів, складання за результатами їх проведення акта про проведення електронних торгів є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на електронних торгах. Таким чином, відчуження майна з електронних торгів належить до угод купівлі-продажу. Така угода може визнаватися недійсною в судовому порядку з підстав недодержання в момент її вчинення вимог, які встановлені ч.ч. 1-3 та 6 ст. 203 ЦК України.\~ Підставами виникнення цивільних прав та обов`язків є, зокрема, завдання майнової (матеріальної) та моральної шкоди іншій особі (пункт 1 частини другої статті 11 ЦК України). Згідно з положеннями пункту 2 постанови Пленуму Верховного Суду України № 4 від 31 березня 1995 року «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» спори про відшкодування заподіяної фізичній чи юридичній особі моральної шкоди розглядаються зокрема: коли право на її відшкодування безпосередньо передбачено нормами Конституції України або випливає з її положень; у випадках, передбачених законодавством, яке встановлює відповідальність за заподіяння моральної шкоди; при порушенні зобов`язань, які підпадають під дію Закону України «Про захист прав споживачів» чи інших законів, що регулюють такі зобов`язання і передбачають відшкодування моральної шкоди. Відповідно до ч.1,2 ст.23 ЦК України, особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає: у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Тлумачення статті 23 ЦК України свідчить, що вона є нормою, яка має поширюватися на будь-які цивільно-правові відносини, в яких тій чи іншій особі було завдано моральної шкоди. Це, зокрема, підтверджується тим, що законодавець вживає формулювання "особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав". Тобто можливість стягнення компенсації моральної шкоди ставиться в залежність не від того, що це передбачено нормою закону або положеннями договору, а від порушення цивільного права особи (постанова Великої Палати Верховного Суду від 01 вересня 2020 року у справі №216/3521/16-ц (провадження №14-714цс19)). По своїй суті зобов`язання про компенсацію моральної шкоди є досить специфічним зобов`язанням, оскільки не на всіх етапах свого існування характеризується визначеністю змісту, а саме щодо способу та розміру компенсації. Джерелом визначеності змісту обов`язку особи, що завдала моральної шкоди, може бути: (1) договір особи, що завдала моральної шкоди, з потерпілим, в якому сторони домовилися зокрема, про розмір, спосіб, строки компенсації моральної шкоди; (2) у випадку, якщо не досягли домовленості, то рішення суду в якому визначається спосіб та розмір компенсації моральної шкоди [див. постанову Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 01 березня 2021 року у справі №180/1735/16-ц (провадження №61-18013сво18)]. Зобов`язання про компенсацію моральної шкоди виникає за таких умов: наявність моральної шкоди; протиправність поведінки особи, яка завдала моральної шкоди; наявність причинного зв`язку між протиправною поведінкою особи яка завдала моральної шкоди та її результатом - моральною шкодою; вина особи, яка завдала моральної шкоди. У разі встановлення конкретної особи, яка завдала моральної шкоди, відбувається розподіл тягаря доказування: (а) позивач повинен довести наявність моральної шкоди та причинний зв`язок; (б) відповідач доводить відсутність протиправності та вини. Завдання моральної шкоди - явище завжди негативне. Проте з цього не слідує, що будь-яка завдана моральна шкода породжує зобов`язання з її відшкодування. Покладення обов`язку відшкодувати завдану моральну шкоду може мати місце лише за умови, коли шкода була викликана протиправною поведінкою відповідальної за неї особи [див. постанову Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 25 травня 2022 року в справі №487/6970/20 (провадження N 61-1132св22), постанову Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 05 грудня 2022 року в справі №214/7462/20 (провадження N 61-21130сво21)]. Підстави відповідальності за завдану моральну шкоду визначені у ст.1167 ЦК України, зокрема моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Моральна шкода відшкодовується незалежно від вини органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування, фізичної або юридичної особи, яка її завдала: 1) якщо шкоди завдано каліцтвом, іншим ушкодженням здоров`я або смертю фізичної особи внаслідок дії джерела підвищеної небезпеки; 2) якщо шкоди завдано фізичній особі внаслідок її незаконного засудження, незаконного притягнення до кримінальної відповідальності, незаконного застосування запобіжного заходу, незаконного затримання, незаконного накладення адміністративного стягнення у вигляді арешту або виправних робіт; 3) в інших випадках, встановлених законом. Так, позивач на підтвердження завдання йому моральної шкоди до позовної долучив копію свідоцтва про шлюб та договір оренди. Суд зазначає, що долучений до позовної заяви примірник Договору оренди квартири від 01.05.2019 не доводить факт моральних страждань позивача. Більше того, суд скептично оцінює цей договір, оскільки він містить ряд недоліків, які ставлять під сумнів твердження позивача про оренду квартири, а саме: - Договір не містить інформацію про орендодавця [PERSON] (паспортні данні, адреса реєстрації, контактний номер телефону, право власності на нерухоме майно); - Договір підписаний іншою (третьою особою), а саме [PERSON] , яку також неможливо ідентифікувати, не вказано РНОКПП, адреса реєстрації, контактний номер телефону; - Договір не містить інформації про те, що [PERSON] , доручає [PERSON] підписувати Договір від свого імені; - Договір не містить реквізитів (спосіб оплати) на які здійснюватиметься орендна плата за Договором. Окрім того, суд звертає увагу, що до матеріалів справи не долучено жодних доказів оплати орендної плати за вказаним договором. Також, суд звертає увагу, що позивачем не зазначено з яких міркувань він виходив, визначаючи розмір шкоди, та якими доказами це підтверджується, а також яким чином саме факт одруження призвело до того, що позивач\~ [PERSON] , маючи у приватній власності квартиру по [ADDRESS] , змушений був орендувати двохкімнатну квартиру, а також не бажання учасника торгів ознайомитися з порядком ознайомлення з майном. У постанові Великої Палати Верховного Суду 20 березня 2019 року у справі № 761/26293/16-ц (провадження № 14-64цс19) вказано, що «Велика Палата Верховного Суду погоджується з висновками судів попередніх інстанцій про відсутність підстав для задоволення вимоги про стягнення моральної шкоди, оскільки відшкодування моральної шкоди у разі порушення зобов`язання (стаття 611 ЦК України) може здійснюватися виключно у випадках, що прямо передбачені законом, а також якщо умови про відшкодування передбачені укладеним договором. Відповідно до положень статей 4, 22 Закону України «Про захист прав споживачів» споживачі мають право на відшкодування моральної шкоди тільки в разі її заподіяння небезпечною для життя і здоров`я людей продукцією у випадках, передбачених законом». Не передбачено відшкодування моральної шкоди і на підставі закону, тобто нормами ЦК України про зобов`язання. Таким чином, спірні правовідносини виникли з домовленості сторін, тобто з договірних зобов`язань, а положеннями ст. ст. 23. 1167 ЦК України регулюються правовідносини щодо відшкодування шкоди з недоговірних зобов`язань. В матеріалах справи відсутня інформація щодо наявного судового рішення, яким би було визнано незаконними дії відповідача (відповідачів) у взаємовідносинах з позивачем [PERSON] . Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування (ч.1 ст.77 ЦПК Укарїни). Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи (ст.79 ЦПК України). Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування (ч.1 ст.80 ЦПК України). Відповідно до положень ч.3 ст.12, ч.1 ст.81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставни, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим кодексом. Згідно ч.6 ст.81 ЦПК України, доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. У ч.1 ст.89 ЦПК України, визначено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Враховуючи вищенаведене, суд приходить до висновку, про відсутність підстав для задоволення позовної заяви [PERSON] про відшкодування шкоди. Відповідно до положень ст.141 ЦПК України, судові витрати пов`язані з розглядом справи слід покласти на позивача. На підставі вищенаведеного та

Outcome: dismissed