Jurisdiction: civil
Date: 2025-10-21 00:00:00

Адвокат Романів І.Б., яка діє в інтересах [PERSON] звернулася до суду з позовною заявою Бориславської міської\~ради Львівської\~області,\~третя особа:\~приватний нотаріус\~Дрогобицького районного\~нотаріального округу\~Львівської області\~Паньків Галина\~Йосипівна про\~визначення додаткового\~строку для\~подання заяви\~на прийняття\~спадщини.\~Просить суд\~визначити [PERSON] ,\~додатковий строк\~терміном один\~місяць з\~моменту набрання\~судовим рішенням\~законної сили,\~для подання\~ним заяви\~про прийняття\~спадщини,\~що відкрилася\~після смерті\~ [PERSON] ,\~яка померла\~ [INFO] . В обґрунтування позовних вимог зазначено, що [INFO] померла [PERSON] , після її смерті відкрилася спадщина, до складу якої входить квартира [ADDRESS] . Єдиним спадкоємцем померлої за заповітом є [PERSON] , інших спадкоємців за заповітом чи за законом не має. Про те, що [PERSON] 14 липня 2023 року склала заповіт, посвідчений приватним нотаріусом Дрогобицького районного нотаріального округу Львівської області Паньків Г.О. на все належне їй майно на ім`я [PERSON] [INFO] , він не знав. [PERSON] була одинокою, так як її чоловік і син померли. Оскільки [PERSON] мав ключі від її квартири, на початку вересня 2025 року зайшов до квартири, для того, щоб полагодити карниз над вікном, який впав, і чисто випадково з тумбочки біля вікна, яку відсував, відкрилися дверцята та випала папка на зав`язці, в цій папці були документи на квартиру, а також заповіт. Потім він звернувся до нотаріусу для того, щоб з`ясувати чи має він право спадкувати майно після смерті [PERSON] , після проведення нотаріусом всіх необхідних дій, з`ясувалося, що [PERSON] склала заповіт та заповіла йому все майно. Але нотаріус повідомила, що він пропустив строк встановлений для подачі заяви про прийняття спадщини та рекомендувала звернутися до суду. Ухвалою судді від 02.10.2025 року прийнято позовну заяву та відкрито провадження, за правилами спрощеного позовного провадження. 14.10.2025 року надійшла заява від відповідача в особі міського голови Бориславської міської ради Ігоря Яворського в якій останній вказав, що при вирішенні питання про задоволення позову покладається на розсуд суду. 14.10.2025 року надійшла заява від третьої особи - приватного нотаріусу Дрогобицького районного нотаріального округу Львівської області Паньків Г.О., в якій остання просила справу слухати без її участі, при прийнятті рішення покладається на думку суду. Дослідивши матеріали справи, суд встановив наступні обставини та відповідні їм правові відносини. Суду представлено свідоцтво про смерть серії [NUMBER] від 17 липня 2024 року, згідно якого [PERSON] [INFO] , померла [INFO] в м. Бориславі Львівської області, актовий запис №278. Суду також представлений заповіт посвідчений приватним нотаріусом Дрогобицького районного нотаріального округу Львівської області Паньків Г.О. 14 липня 2023 року, згідно якого, [PERSON] [INFO] , усе своє майно, що буде належати їй на день смерті, де б воно не знаходилося і з чого не складалося, а також все те, на що вона за законом буде мати право, заповідає [PERSON] , [INFO] . З відповіді приватного нотаріусу Дрогобицького районного нотаріального округу Львівської області Паньків Г.О., наданій [PERSON] , вбачається, що останньому відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом, оскільки пропущений строк прийняття спадщини. З наданого Свідоцтва про право власності на квартиру від 26.02.1997 року, вбачається що квартира [ADDRESS] на праві спільної сумісної власності належить [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] . [PERSON] помер [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , актовий запис №301 від 07 серпня 1997р., виданим відділом ЗАГС м. Борислава Львівської області. [PERSON] помер [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про смерть [NUMBER] , актовий запис №96 від 17.02.2000р., виданим відділом реєстрації актів громадянського стану м. Борислава. За змістом ст.ст.12,81 ЦПК України\~кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій. Отже, сторона, яка посилається на ті чи інші обставини, знає і може навести докази, на основі яких суд може отримати достовірні відомості про них. В іншому випадку, за умови недоведеності тих чи інших обставин суд вправі винести рішення по справі на користь протилежної сторони. Таким чином, доказування є юридичним обов`язком сторін і інших осіб, які беруть участь у справі. Представлені суду докази відповідають змісту статей\~77,\~80 ЦПК України\~щодо належності, допустимості, достовірності кожного з них окремо та у своїй сукупності, та відповідно достатності їх для прийняття у справі законного та справедливого рішення. У суду відсутні мотиви, які є підставою для відхилення цих доказів та про їх відхилення не заявлено клопотання жодної із сторін. Згідно зіст.1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Згідно зіст.1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Згідно зіст.1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. З матеріалів справи вбачається, що перебіг строку, у межах якого спадкоємці мали право прийняти спадщину, розпочався з 16.07.2024 року й закінчився 16.01.2025 року. Згідно зі\~ст.1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Згідно з роз`ясненнями, наданими у п.24\~Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008р. № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч.3\~ст.1272ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволенню не підлягають. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Також, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду у Постанові від 17 жовтня 2018 року, справа № 681/203/17-ц, зазначив, що гарантоване статтею 6\~Конвенції про\~захист прав\~людини і\~основоположних свобод право на справедливий суд включає в себе принцип доступу до суду, ефективність якого обумовлюється тим, що особі має бути забезпечена можливість звернутися до суду за вирішенням певного питання, і що держава не повинна чинити правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права. При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи. Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Прецедентна практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності. Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу доКонвенції про захист прав людини і основоположних свобод, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій». З викладеного вбачається, що причиною несвоєчасного звернення до нотаріальної контори було те, що [PERSON] після смерті [PERSON] не знав про наявність заповіту складеного нею, тому не прийняв своєчасно спадщину, з причин, які не залежали від його волі. Стосовно того, чи є інші спадкоємці померлої [PERSON] , то з матеріалів цивільної справи не вбачається факту звернення інших осіб до нотаріальної контори із заявами про прийняття спадщини. У\~статті 89 ЦПК України\~визначено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Інших вагомих, достовірних та достатніх доводів, які б містили інформацію щодо предмета доказування і спростовували доводи представника позивача та позивача, впливали на законність і обґрунтованість її вимог суду не представлено. За таких умов позовні вимоги [PERSON] підлягають задоволенню. Витрати пов`язані, зі сплатою позивачем судового збору у розмірі 1211 грн. 20 коп. за подання позовної заяви до суду, слід віднести на рахунок позивача.

Outcome: approved