Jurisdiction: civil
Date: 2025-10-26 00:00:00

Від ПОКВПТГ «Полтаватеплоенерго» надійшла позовна заява, яку в подальшому (заява від 21.04.2025) було уточнено, до [PERSON] та [PERSON] з вимогами: стягнути з [PERSON] 8 543,30 грн - основного боргу, 816,58 грн - інфляційних втрат, 198,45 грн - 3 % річних, а всього 9 558,33 грн; стягнути з [PERSON] 25 629,91 грн - основного боргу, 2 449,75 грн - інфляційних втрат, 595,38 грн - 3 % річних, а всього 28 675,04 грн; стягнути з [PERSON] та [PERSON] судові витрати. В обґрунтування позовних вимог зазначено, що відповідачі є суб`єктами користування послуг (індивідуальними споживачами), які надаються ПОКВПТГ "Полтаватеплоенерго". Взаємовідносини між позивачем та відповідачами врегульовано індивідуальними договорами про надання послуг, що є публічними договорами приєднання, та набули чинності 01.12.2021. За період з 01.12.2021 по 01.01.2025 за адресою: [ADDRESS] , утворилась заборгованість за надані послуги, яка складає 34173,21 грн, 3 % річних в сумі 793,84 грн та інфляційні втрати в сумі 3266,32 грн, а всього 38233,37 грн. Відповідачі, користуючись наданими послугами, не виконали зобов`язання щодо своєчасної та в повному обсязі їх оплати. Зазначене стало підставою для звернення до суду із даним позовом. Відповідачі відзиву на позовну заяву не подали. Відповідно до частини 8 статті 178 Цивільного процесуального кодексу України України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами. Ухвалою Подільського районного суду міста Полтави від 24.03.2025 прийнято позовну заяву та відкрито провадження у справі, призначено справу до розгляду у відкритому судовому засіданні. Представник позивача до суду не прибула, подала заяву, в якій просила розглядати справу за її відсутності. У судовому засіданні відповідач [PERSON] позовні вимоги визнав частково. Зазначив, що відповідно до свідоцтва про право власності на житло від 29.10.1998 та свідоцтва про право на спадщину за законом від 29.04.2002 йому належить 5/16 частини квартири. Розмір частки померлої [PERSON] 7/32. Спадкоємцями на майно померлої [PERSON] є він та інший відповідач [PERSON] , який є його племінником. Приватним нотаріусом Полтавського міського нотаріального округу Полтавської області Матвєєнко В.О. надано довідку відповідно до якої, спадкоємцями щодо майна померлої [PERSON] , зокрема квартиру [ADDRESS] , є [PERSON] та [PERSON] по закону в рівних частках. Тобто його загальна частка в квартирі буде становити 17/32. Відповідач [PERSON] про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, про причини неявки не повідомив. Відповідно до частини 3 статті 131 Цивільного процесуального кодексу України сторони та інші особи, які беруть участь у справі, зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що сторони та інші особи, які беруть участь у справі, не з`явились в судове засідання без поважних причин. Таким чином, суд вважає, що відповідач [PERSON] не з`явився в судове засідання без поважних причин, причину неявки суду не повідомив, про час і місце судового засідання був повідомлений належним. Фактичні обставини справи, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин, мотиви, з яких виходив суд, застосовані норми права та висновки суду. Судом встановлено, що ПОКВПТГ «Полтаватеплоенерго» в період з 01.12.2021 по 01.01.2025 надавало послуги з постачання теплової енергії та постачання гарячої води за адресою: [ADDRESS] . Відповідачі [PERSON] та [PERSON] зареєстровані такими, що проживають за адресою: [ADDRESS] , та є споживачами послуг теплопостачання та постачання гарячої води, які надаються Полтавським обласним комунальним виробничим підприємством теплового господарства «Полтаватеплоенерго» за вказаною адресою. (а. с. 15-16, 19) Відповідно до свідоцтва про право власності на житло, виданого відділом приватизації житла 29.10.1998, квартира за адресою: [ADDRESS] , належала на праві приватної спільної сумісної власності, [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] . 29.04.2002 державним нотаріусом Третьої Полтавської державної нотаріальної контори [PERSON] видано свідоцтво про право на спадщину за законом після померлого [INFO] , батька [PERSON] , в тому числі на 1/16 частину вказаної квартири. Згідно примітки у вказаному свідоцтві на 3/16 частини квартири видано свідоцтво про право на спадщину за законом після померлого [PERSON] його дружині [PERSON] . Отже, право власності на квартиру за адресою: [ADDRESS] , становить: [PERSON] 5/16 частини, [PERSON] 7/16 частини, [PERSON] 1/4 частини. Відповідно до витягу з Державного реєстру актів цивільного стану від 21.07.2022 [PERSON] , [INFO] , є сином [PERSON] . [INFO] померла [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] . Спадкова справа після смерті [PERSON] не заводилася. [INFO] померла [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] . [PERSON] є сином [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] . [PERSON] після смерті своєї матері [PERSON] , будучи неповнолітнім на час її смерті, успадкував належну їй на праві власності 1/4 частину квартири за адресою: [ADDRESS] , а отже, є власником 1/4 частини квартири. Вказані обставини встановлені рішенням Ленінського районного суду міста Полтави від 02.08.2024 у справі № 553/16/23, за позовом Полтавського обласного комунального виробничого підприємства теплового господарства «Полтаватеплоенерго» до [PERSON] та [PERSON] про стягнення заборгованості за послуги теплопостачання, та постановою Полтавського апеляційного суду від 11.12.2024. Рішення набрало законної сили 11.12.2024. (а. с. 31-34, 35-40) Відповідно до ч. 4 ст. 82 ЦПК України, обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом. З інформації приватного нотаріуса Полтавського міського нотаріального округу Полтавської області Матвєєнко В.О. від 05.02.2025 № 17/02-14 вбачається, що [PERSON] є спадкоємцем на майно померлої [INFO] [PERSON] , яка проживала на день смерті за адресою: [ADDRESS] . В спадковій справі знаходиться заява № 89 від 21.07.2022 [PERSON] про прийняття спадщини, яка залишилася після померлої [PERSON] , по закону. Згідно довідки КП «ЖЕО № 2» від 23.09.2022 разом з померлою на час відкриття спадщини постійно проживав її онук, [PERSON] , який є спадкоємцем по праву представлення, на частку спадщини своєї матері [PERSON] , яка померла [INFO] та є дочкою померлої [PERSON] . Заяв від інших спадкоємців у спадковій справі немає. Спадкоємцями на майно померлої, в тому числі на квартиру [ADDRESS] , є [PERSON] та [PERSON] , по закону в рівних частках. (а. с. 62) Враховуючи викладене, [PERSON] прийняв спадщину після смерті своєї матері [PERSON] , будучи неповнолітнім на час її смерті, належну їй на праві власності 1/4 частину квартири, та 7/32 (половина від загального розміру частки померлої [PERSON] 7/16) частки квартири, по праву представлення, на частку спадщини своєї матері [PERSON] , яка померла [INFO] , та є дочкою померлої [PERSON] , належну на праві власності померлій бабі [PERSON] , а отже прийняв спадщину на 15/32 частини квартири [ADDRESS] . [PERSON] , будучи власником 5/16 частин квартири за адресою: [ADDRESS] , прийняв спадщину після смерті своєї матері [PERSON] належні їй 7/32 (половина від загального розміру частки померлої [PERSON] 7/16) частки квартири, загальний розмір частки квартири [PERSON] становить 17/32. Відповідно до статті 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав і обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права і обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини й не припинилися внаслідок його смерті, за виключенням тих прав і обов`язків, що зазначені в статті 1219 ЦК України (статті 1218, 1231 ЦК України). Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина друга статті 1220 ЦК України). Спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її (частина перша статті 1268 ЦК України). Чинне законодавство розмежовує поняття прийняття спадщини (глава 87 ЦК України «Здійснення права на спадкування») та оформлення спадщини (глава 89 ЦК України «Оформлення права на спадщину»). Відповідно до частини першої статті 1296 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину. Разом із тим незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини (частина п`ята статті 1268 ЦК України). Частиною першою статті 1297 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який прийняв спадщину, в складі якої є нерухоме майно, зобов`язаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно. Однак відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину (частина третя статті 1296 ЦК України). Таким чином, спадкові права є майновим об`єктом цивільного права, оскільки вони надають спадкоємцям можливість успадкувати майно (прийняти спадщину), але право розпорядження нею виникає після оформлення успадкованого права власності у встановленому законом порядку. Отже, відповідач, прийнявши спадщину, незалежно від того чи отримав він свідоцтво про право на спадщину, чи здійснив реєстрацію права власності на успадковане нерухоме майно, він має належним чином утримувати майно, що належить йому. Така позиція міститься зокрема в постановах Касаційного цивільного суду Верховного суду від 15.03.2018 по справі № 489/2924/16-ц, від 15.03.2018 по справі №401/710/15-ц. За змістом ст. ст. 319 та 322 ЦК України, власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власність зобов`язує. Власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. За вимогами статті 7 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», споживач зобов`язаний оплачувати надані житлово-комунальні послуги за цінами/тарифами, встановленими відповідно до законодавства, у строки, встановлені відповідними договорами. Статтею 525 Цивільного кодексу України встановлено, що одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. Відповідно до статті 526 Цивільного кодексу України зобов`язання має виконуватись належним чином відповідно до умов договору та вимог Цивільного кодексу України, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Відповідно до частини 2 статті 625 Цивільного кодексу України, боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також 3% річних від простроченої суми. У зв`язку із невиконанням зобов`язання щодо сплати наданих послуг згідно із розрахунками, наданими позивачем, за період з 01.12.2021 по 01.01.2025 за адресою: [ADDRESS] , утворилась заборгованість за надані послуги, яка складає 34173,21 грн. Одночасно, у зв`язку із простроченням невиконання зобов`язань щодо сплати наданих послуг у відповідності до статті 625 Цивільного кодексу України, позивачем нараховано за період з січня 2024 по грудень 2024 індекс інфляції в сумі 3266,32 грн та 3% річних за період з 21.01.2024 по 31.12.2024 в сумі 793,84 грн. Загальна сума заборгованості з урахування індексу інфляції та 3 % річних за вищевказані періоди становить 38223,37 грн. На підставі викладеного, враховуючи те, що відповідачі належним чином не виконують своїх обов`язків по сплаті коштів за послуги постачання теплової енергії та послугу гарячої води, суд доходить висновку про стягнення в відповідачів заборгованості за надані послуги, інфляційних та 3 % річних пропорційно частці кожного у належному їм майні, а саме з [PERSON] 20311,48 грн (38233,37*17/32=20311,48) та [PERSON] 17921,89 грн (38233,37*15/32=17921,89). У цивільному процесуальному законодавстві діє принцип «jura novit curia». Активна роль суду проявляється, зокрема, у самостійній кваліфікації судом правової природи відносин між позивачем та відповідачем, виборі й застосуванні до спірних правовідносин відповідних норм права, повного і всебічного з`ясування обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Оскільки у цій справі позивач звернувся за захистом свого права на отримання оплати наданих ним послуг у відповідній сумі, суд вважає, що не є виходом за межі позовних вимог та порушенням принципу змагальності, стягнення з відповідачів заборгованості пропорційно розміру їх часток у праві власності. Питання про розподіл судових витрат по справі суд вирішує відповідно до статті 141 Цивільного процесуального кодексу України, а тому стягує з відповідача [PERSON] 1608,63 грн та з відповідача [PERSON] 1419,37 грн на користь ПОКВПТГ "Полтаватеплоенерго" судові витрати по справі у вигляді судового збору. На підставі викладеного,

Outcome: approved