Jurisdiction: civil
Date: 2025-10-22 00:00:00

Заявник [PERSON] звернувся до суду з заявою в якій просив встановити факт родинних відносин, а саме: що, [PERSON] , [INFO] , РНОКПП [NUMBER] є племінницею [PERSON] , [INFO] , померлого [INFO] , в обґрунтування заявлених вимог посилається на те, що [INFO] помер [PERSON] , дядько заявника. Постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії приватний нотаріус Дніпровського районного нотаріального округу Дніпропетровської області Руденко В.А. було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії - видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після, [PERSON] , померлого [INFO] , у зв?язку з відсутністю документів, які підтверджують родинні відносини. Крім [PERSON] відсутні спадкоємці за заповітом або за законом. Встановлення факту родинних відносин між [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] , померлого [INFO] необхідно для оформлення спадкових справ. Виходячи з вищевикладеного, оскільки документально підтвердити вказаний факт того, він не має можливості, виникла необхідність для звернення до суду про встановлення факту родинних відносин. Це викликано тим, що без встановлення такого факту заявник не зможе оформити свої спадкові права. Заявник надав заяву в якій просив задовольнити заявлені вимоги та розглянути справу без його участі. Представник заінтересованої особи до суду не з`явився, про час та дату повідомлявся належним чином, про причини своєї неявки не повідомив відповідних заяв чи клопотань не надавав. Суд, дослідивши письмові докази по справі, дійшов наступного висновку. Заявник, [PERSON] (дівоче прізвище - [PERSON] ), звернулась до суду, оскільки немає можливості підтвердити родинні відносини зі своїм дядьком, [PERSON] , [INFO] . Судом встановлено, що [INFO] помер [PERSON] , [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серія [NUMBER] , актовий запис № 28 від 27.04.2017 року. Постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії приватним нотаріусом Дніпровського районного нотаріального округу Дніпропетровської області Руденко В.А. від 07 липня 2025 року відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину на майно, [PERSON] , померлого [INFO] , у зв`язку з відсутністю документів, які підтверджують родинні відносини. З спадкової справи № 18/2025 встановлено, що окрім [PERSON] відсутні спадкоємці за заповітом або за законом. Також судом встановлено, що 16 вересня 1989 року був зареєстрований шлюб між мовою оригіналу « [PERSON] , [INFO] , место рождения "д. Заречка, Дрогочинский район, Брестская область, и [PERSON] , [INFO] , место рождения: г. Фрунзе, Республика Киргизия. После заключения брака присвоены фамилии мужу: Рапин, жене Рапин". Згідно свідоцтва про народження, [INFO] народилася [PERSON] . Місто народження: Республіка Білорусь, Брестська область, Дрогичинський район, с. Зарічка. В графі мати зазначено мовою оригіналу " [PERSON] ". [INFO] [PERSON] , мати заявника померла, що підтверджується свідоцтвом про смерть серія [NUMBER] , актовий запис № 25 від 30.07.2004 року. Так як на той час заявнику було 14 років похованням [PERSON] займалася [PERSON] , мати померлої. Саме [PERSON] отримала довідку для отримання одноразової допомоги на поховання. Відповідно до свідоцтва про смерть серія [NUMBER] , актовий запис № 11 від 12.02.2014 року, у віці 82 років, [INFO] , померла [PERSON] , мати померлого [PERSON] та бабуся [PERSON] . Похованням померлої займалися онука, [PERSON] , та син, [PERSON] , так як проживали разом з померлою [PERSON] за адресою: [ADDRESS] . [INFO] помер [PERSON] , дядько [PERSON] . У свідоцтві про смерть [PERSON] [INFO] померлого [INFO] , місце народження зазначено: с. Заречка, Дрогичинського району Брестської області. [PERSON] займалася похованням та отримувала свідоцтва про смерть дядька, [PERSON] . В довідках про склад родини, які видавалися ЦНАП Слобожанської селищної ради Дніпровського району Дніпропетровської області, зазначені родинні стосунки, але архівні данні не збереглися. У зв?язку з воєнної агресією російської федерації отримати належним чином завірену копії актових записів про народження матері заявника, [PERSON] , померлої [INFO] та дядька, [PERSON] , [INFO] померлого [INFO] від Республіки Білорусь не можливо, так як 01 грудня 2022 року ЗУ N? 2783-IX» «Про вихід з Конвенції про правову допомогу і правові відносини у цивільних, сімейних та кримінальних справах 1993 року та Протоколу до Конвенції про правову допомогу і правові відносини у цивільних, сімейних та кримінальних справах від 22 січня 1993 року» не можливо. Встановлення факту родинних відносин між [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] , померлого [INFO] необхідно для оформлення спадкових справ. Відповідно до ч.1 ст. 11 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Згідно з ч.1 ст.57 ЦПК України, доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Частиною першою статті 60 ЦПК України передбачено, що кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог і заперечень крім випадків, встановлених статтею 61 цього Кодексу. Відповідно до положень п. 5 ч. 2 ст. 293 ЦПК України суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення; Згідно п.1 ч. 1 ст.315 ЦПК України, суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами. Згідно з п. 10 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення», суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки. Факт родинних відносин заявнику необхідно встановити для того, щоб реалізувати свої спадкові права. Встановлення факту родинних відносин породить для заявника певні юридичні наслідки, так як іншого шляху для підтвердження факту родинних відносин не існує. Відповідно до\~глави 10\~Порядку вчинення\~нотаріальних дій\~нотаріусами України\~нотаріус зобов?язаний\~встановити факт\~смерті спадкодавця,\~час та\~місце відкриття\~спадщини,\~наявність підстав\~для закликання\~до спадкоємства\~за законом\~або за\~заповітом осіб,\~які подали\~заяву про\~видачу свідоцтва,\~склад спадкового\~майна,\~на яке\~видається свідоцтво\~про право\~на спадщину\~та приналежність\~цього майна\~спадкодавцю...\~На підтвердження\~цих обставин\~від спадкоємця\~обов?язково вимагаються\~відповідні документи.\~Видача свідоцтва\~про право\~на спадщину спадкоємцям, які прийняли спадщину, ніяким строком не обмежена. За відсутності у спадкоємця необхідних для видачі свідоцтва про право на спадщину документів нотаріус роз?яснює йому процедуру вирішення зазначеного питання в судовому порядку. Суд приймає до уваги також і ті обставини, що мати заявника з дядьком мають спільне прізвище (з урахуванням зміни прізвищ при укладанні шлюбу), заявник з дядьком мешкали за одною адресою, їх родинні стосунки знайшли своє підтвердження в ході судового засідання (мешкання, анкетні дані, свідоцтва про шлюб та народження, паспортні дані, довідки та ін. співпадають та відповідають дійсності). Відповідно до статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та\~законами України. Статтями 15, 16, 18 ЦК України встановлено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права та інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Суд може захистити цивільне право способом, що встановлений договором або законом. \~ \~ \~ \~Вимоги до доказів встановлені ст. 77 ЦПК України, якою встановлено, що письмовими доказами є будь-які документи, акти, довідки, листування службового або особистого характеру або витяги з них, що містять відомості про обставини, які мають значення для справи. \~ \~ \~ \~У відповідності до ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Результати оцінки доказів суд відображає в рішенні, в якому наводяться мотиви їх прийняття чи відмови у прийнятті. \~ \~ \~ \~Згідно із ст. 129 Конституції України, одним з основних принципів судочинства, є законність. Принцип законності визначається тим, що суд у своїй діяльності при вирішенні справ повинен правильно застосовувати норми матеріального права до взаємовідносин сторін. Згідно ст. 82 ЦПК України обставини, визнані сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі, не підлягають доказуванню. Обставини, визнані судом загальновідомими, не потребують доказування. Вирішення даної цивільної справи та прийняття відповідного обґрунтованого по ній рішення неможливе без встановлення фактичних обставин, вибору норми права та висновку про права та обов`язки сторін. Всі ці складові могли бути з`ясовані лише в ході доказової діяльності, метою якої є, відповідно до ЦПК, всебічне і повне з`ясування всіх обставин справи, встановлення дійсних прав та обов`язків учасників спірних правовідносин. Подавши свої докази, сторони реалізували своє право на доказування і одночасно виконали обов`язок із доказування, оскільки ст. 81 ЦПК закріплює правило, за яким кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Обов`язок із доказування покладається також на осіб, яким надано право захищати права, свободи та інтереси інших осіб, або державні чи суспільні інтереси (ст. 43, 49 ЦПК України). Тобто, процесуальними нормами встановлено як право на участь у доказуванні (ст. 43 ЦПК України), так і обов`язок із доказування обставини при невизнані них сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Відповідно до ст. 89 ЦПК України суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємозв`язок доказів у їх сукупності. Всебічне дослідження усіх обставин справи та письмових доказів, з урахуванням допустимості доказів та узгодженістю і несуперечністю між собою дають об`єктивні підстави вважати, що заява підлягає задоволенню. При таких обставинах суд вважає можливим заяву задовольнити та встановити юридичний факт родинних відносин. Таким чином обставини заяви про встановлення юридичного факту знайшли своє об`єктивне підтвердження в ході судового засідання, доведені, а тому заява обґрунтована і підлягає задоволенню.

Outcome: approved