Jurisdiction: civil
Date: 2025-10-22 00:00:00

Позивач [PERSON] , в інтересах якої діє адвокат Коробєйніков А.В., звернулася до суду з позовом до відповідачів Подільського ВДВС у місті Кропивницького Південного МУМЮ (м. Одеса), ГУНП в Кіровоградській області про зняття 7 арештів з нерухомого майна за адресою: [ADDRESS] , а саме № 4946829, 4989175, [NUMBER] , [NUMBER] , [NUMBER] , 13018905, [NUMBER] . В обґрунтування позову вказала, що [INFO] помер її чоловік [PERSON] , після смерті якого відкрилася спадщина на квартиру за адресою: [ADDRESS] . Однак нотаріус повідомила позивача про те, що на дане майно спадкодавця накладено 7 обтяжень на підставі постанов Ленінського ВДВС та слідчого СУ УМВС України в Кіровоградській області. При цьому, у Ленінському ВДВС на виконанні перебувало виконавчі провадження, в яких боржником був померлий [PERSON] однак строк їх зберігання сплинув. При цьому, відкриті виконавчі провадження відносно померлого [PERSON] відсутні. Також вказала, що вироком Ленінського районного суду м. Кіровограда від1 0.07.2013 року [PERSON] було засуджено, однак накладений слідчим решт не знято. При цьому, спір за позовом особи, яка не є учасником кримінального провадження, про зняття арешту, накладеного в рамках кримінальної справи, розпочатої за КПК України 1960 року та закінченої у порядку, передбаченому КПК України 1960 року або КПК України 2012 року, є приватно-правовим та підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства. Наявність арешту на майно за відсутності правових підстав для цього порушує право власності позивача та позбавляє її можливості оформити спадщину. За таких обставин просить скасувати вказані арешти нерухомого майна. Ухвалою суду від 19.08.2025 року відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження з викликом (повідомленням) сторін та призначено розгляд справи по суті. 01.09.2025 року представник відповідача ГУНП в Кіровоградській області подала до суду заяву, в якій позовні вимоги не визнала та вказала, що якщо арешт на майно накладено в рамках кримінального провадження та не його було скасовано слідчим після закриття кримінального провадження, то питання його зняття повинен вирішувати слідчий суддя у кримінальному провадженні. За таких обставин просить відмовити у задоволенні позовних вимог повністю. Представник позивача 15.04.2025 року подала до суду заяву, в якій позовні вимоги підтримала та просила розгляд справи провести без її участі. Представник відповідача ГУНП в Кіровоградській області разом з відзивом на позов подала клопотання, в якому просить розгляд справи провести без її участі. Представник відповідача Подільського ВДВС у місті Кропивницького Південного МУМЮ (м. Одеса) у судове засідання не з`явився, про дату, час і місце розгляду справи повідомлявся відповідно до вимог ст.ст. 128-131 ЦПК України, причини неявки\~не повідомив,\~клопотань про\~відкладення розгляду\~справи від\~нього не\~надходило, відзиву на позов не подавав. Згідно ч. 1 ст. 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті. Відповідно до вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України, враховуючи неявку в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. За таких обставин, суд вирішує справу на підставі наявних матеріалів та доказів. Дослідивши матеріали цивільної справи, оцінивши докази по справі у їх сукупності, суд дійшов до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено та підтверджується матеріалами справи, що позивач [PERSON] перебувала у шлюбі з [PERSON] у період з 14.02.1998 року по день смерті останнього [INFO] , що підтверджується відповідними свідоцтвом про шлюб та про смерть (а.с. 15, 18). При цьому, 16.02.1998 року [PERSON] придбав квартиру за адресою: [ADDRESS] , що підтверджується договором купівлі-продажу квартири від 16.02.1998 року, зареєстрованим на УТБ «Інкопмарк-Контракт», архівною довідкою ОКП «Кіровоградське ООБТІ» від 04.06.2025 року № 132008 (а.с. 16, 17). Згідно Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна від 02.07.2025 року № 433704206 у Єдиному реєстрі заборон відчуження об`єктів нерухомого майна відносно квартири за адресою: [ADDRESS] , накладено обтяження, а саме: -арешт нерухомого майна № 4989175 на підставі постанови державного виконавця Ленінського ВДВС Кіровоградського МУЮ від 10.05.2007 року серії АЕ № 204640; -арешт нерухомого майна (архівний запис) № 8032090 на підставі постанови державного виконавця ДВС Ленінського району № 6256/2 від 03.02.2003 року; -арешт нерухомого майна № 13018905 на підставі постанови старшого слідчого СУ УМВС України в Кіровоградській області від 19.09.2012 року в кримінальній справі № 30-946 (а.с. 19-20). Відповідно до Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта від 31.05.2021 року № 259057996 у Державного реєстру речових прав на нерухоме майно відносно [PERSON] накладено обтяження, а саме арешт нерухомого майна № 4946829 (спеціальний розділ) на підставі постанови державного виконавця Ленінського ВДВС Кіровоградського МУЮ від 11.03.2014 року про арешт майна боржника, об`єкт обтяження все майно. Також, у Єдиному реєстрі заборон відчуження об`єктів нерухомого майна відносно [PERSON] накладено обтяження, а саме арешт нерухомого майна № 13212964 на підставі постанови державного виконавця Ленінського ВДВС Кіровоградського МУЮ від 26.10.2012 року, 30698232про арешт майна боржника, об`єкт обтяження невизначене майно, все майно (а.с. 21). Відповідно до листа Подільського ВДВС у місті Кропивницькому Південного МУМЮ (м. Одеса) від 04.07.2025 року № 38396/33.17-27/4 у відділі відносно боржника [PERSON] на виконанні перебувало 14 виконавчих проваджень (№ 41824398, 42092271, 51225120, 52027215, 52027249, 25028604, 29706517, 33637514, 36389332, 36412355, 40344498, 40345156, 45961729, 47926613) за виконавчими документами, виданими у 2010-2015 рр. Також, державними виконавцями 03.02.2003 року, 10.05.2007 року та 11.03.2014 року виносилися постанови про накладення арешту на майно. Однак відомості про те, в межах яких проваджень було накладено дані арешти відсутні, надати більш детальну інформацію неможливо, оскільки строк зберігання виконавчих проваджень сплинув (а.с. 23-24). 14.07.2025 року позивач подала до приватного нотаріуса Кропивницького міського нотаріального округу Буліч Н.В. заяву про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом, однак постановою нотаріуса від 14.07.2025 року № 356/02-31 їй було відмовлено, оскільки на спадкове майно накладено 7 арештів, в тому числі у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно: арешт (архівний запис) № 8032106 на підставі постанови державного виконавця ДВС Ленінського району № 6256/2 від 03.02.2003 року; арешт № 11661123 на підставі постанови державного виконавця Ленінського ВДВС Кіровоградського МУЮ від 26.09.2011 року № 24141281 (а.с. 25-28). Вироком Ленінського районного суду м. Кіровограда від 10.07.2013 року у кримінальній справі № 1111/8435/12 [PERSON] визнано\~винним за \~ч. 2 ст. 366 КК України та призначено покарання у виді позбавлення волі строком на 3 (три) роки, з позбавленням права займати посади пов`язані з організаційно-розпорядчими та адміністративно-господарськими функціями строком на 3 (три) роки, за ч. 5 ст. 191 КК України виправдано за відсутністю в його діях складу злочину На підставі ст.75 КК України звільнено [PERSON] від відбування покарання з іспитовим строком на 2 (два) роки (а.с. 29-35). \~ Ухвалою Ленінського районного суду м. Кіровограда від 10.07.2013 року у кримінальній справі № 1111/8435/12 [PERSON] , засудженого 10.07.2013 року Ленінським районним судом м. Кіровограда, звільнено від призначеного йому покарання у зв`язку із закінченням іспитового строку (а.с. 37-38).\~\~\~\~\~ Відповідно до ст.\~41\~Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Статтею 1216 ЦК України\~визначено, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Як вбачається з ст.\~1218\~ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Згідно ч.ч. 1, 2 ст. 1220 ЦК України\~спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою. Відповідно до ст. 1297 ЦК України\~спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов`язаний звернутися за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно. Згідно ст.\~16\~ЦК України\~кожна особа\~має право\~звернутися до\~суду за\~захистом свого\~особистого немайнового\~або майнового\~права та\~інтересу. Способами\~захисту цивільних\~прав та\~інтересів,\~зокрема,\~може бути припинення\~дії,\~яка порушує\~право. Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках. Частиною 1 ст. 321 ЦК України\~визначено, що право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Як випливає з п. 4.17 Глави 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012\~року №\~296/5,\~якщо на\~спадкове майно\~накладено арешт\~судовим чи\~слідчими органами,\~видача свідоцтва\~про право\~на спадщину\~затримується до\~зняття арешту. Відповідно до роз`яснень, викладених у п. 2 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» від 03.06.2016 року № 5, позов про зняття арешту з майна може бути пред`явлений власником, а також особою, яка володіє на підставі закону чи договору або іншій законній підставі майном, що не належить боржнику (речове право на чуже майно). Відповідачами в\~справі є\~боржник,\~особа,\~в інтересах\~якої накладено\~арешт на\~майно,\~а в\~окремих випадках\~-\~особа,\~якій передано\~майно,\~якщо воно\~було реалізоване.\~Як третю\~особу,\~яка не\~заявляє самостійних\~вимог щодо\~предмета спору,\~має бути\~залучено відповідний\~орган державної\~виконавчої служби,\~а також\~відповідний орган\~доходів і\~зборів,\~банк та\~іншу фінансову\~установу,\~які у\~випадках,\~передбачених законом,\~виконують судові\~рішення. У\~випадках,\~коли арешт\~майна проводився\~для забезпечення\~конфіскації чи\~стягнення майна\~на користь\~держави,\~як відповідач\~до участі\~у справі\~у встановленому\~законом порядку\~також залучається\~відповідний територіальний\~орган Державної\~фіскальної служби\~України. Згідно ч.ч. 1, 2 ст.\~59\~Закону України\~«Про виконавче\~провадження» особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту. У разі набрання законної сили судовим рішенням про зняття арешту з майна боржника арешт з такого майна знімається згідно з постановою виконавця не пізніше наступного дня, коли йому стало відомо про такі обставини. Частиною 4 ст.\~59\~Закону України\~«Про виконавче\~провадження» передбачено виключний перелік підстав для зняття виконавцем арешту з усього майна (коштів) боржника або його частини, а саме: отримання виконавцем документального підтвердження, що рахунок боржника має спеціальний режим використання та/або звернення стягнення на такі кошти заборонено законом; надходження на рахунок органу державної виконавчої служби, рахунок приватного виконавця суми коштів, стягнених з боржника (у тому числі від реалізації майна боржника), необхідної для задоволення вимог усіх стягувачів, стягнення виконавчого збору, витрат виконавчого провадження та штрафів, накладених на боржника; отримання виконавцем документів, що підтверджують про повний розрахунок за придбане майно на електронних торгах; наявність письмового висновку експерта, суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання щодо неможливості чи недоцільності реалізації арештованого майна боржника у зв`язку із значним ступенем його зношення, пошкодженням; відсутність у строк до 10 робочих днів з дня отримання повідомлення виконавця, зазначеного у частині шостій\~статті 61 цього Закону, письмової заяви стягувача про його бажання залишити за собою нереалізоване майно; отримання виконавцем судового рішення про скасування заходів забезпечення позову; погашення заборгованості із сплати періодичних платежів, якщо виконання рішення може бути забезпечено в інший спосіб, ніж звернення стягнення на майно боржника; отримання виконавцем документального підтвердження наявності на одному чи кількох рахунках боржника коштів, достатніх для виконання рішення про забезпечення позову; підстави, передбачені пунктом 1-2\~розділу XIII «Прикінцеві та перехідні положення» цього Закону. При цьому, ч. 5 ст. 59 цього Закону встановлює, що у всіх інших випадках арешт може бути знятий за рішенням суду. Враховуючи встановлені судом обставини, беручи до уваги, що на виконанні у органах державної виконавчої служби виконавчі провадження, за якими боржниками є померлий [PERSON] не перебувають, а також те, що арешт нерухомого майна створює перешкоди у здійсненні позивачем своїх спадкових прав, суд вважає, що позовні вимоги про зняття 6 арештів з нерухомого майна за адресою: [ADDRESS] , а саме № 4946829, 4989175, 8032090, [NUMBER] , 11661123, 13212964, накладених на підставі постанов державного виконавця? підлягають задоволенню. У свою чергу, згідно ч. 4 ст. 174 КПК України 2012 року суд одночасно з ухваленням судового рішення, яким закінчується судовий розгляд у кримінальній справі, вирішує питання про скасування арешту майна. Суд скасовує арешт майна, зокрема, у випадку виправдання обвинуваченого, закриття кримінального провадження судом, якщо майно не підлягає спеціальній конфіскації, непризначене судом покарання у виді конфіскації майна та/або незастосування спеціальної конфіскації, залишення цивільного позову без розгляду або відмови в цивільному позові. Втім, частини третя та четверта статті 174 КПК України 2012 року регулюють порядок вирішення питання про скасування арешту майна у двох випадках: судом - за наслідками розгляду кримінальної справи та прокурором - одночасно з винесенням ним постанови про закриття кримінального провадження. Натомість у цій справі суд після розгляду кримінальної справи відносно [PERSON] не скасував накладений арешт майна, хоча не застосував до нього покарання у вигляду конфіскації майна. Спір щодо звільнення майна з-під арешту є приватноправовим, якщо арешт накладений на майно особи, яка не була учасником кримінального провадження, розпочатого за КПК України\~1960\~року та завершеного (вирок, постанова про закриття провадження) у порядку, передбаченому КПК України 1960 року (постанова Великої Палати Верховного Суду від 15.05.2019 року у справі № 372/2904/17-ц) або КПК України 2012 року (постанова Великої Палати Верховного Суду від 24.04.2019 року у справі № 2-3392/11). Залежно від суб`єктного складу учасників цього спору його слід розглядати за правилами цивільного чи господарського судочинства. Зазначене узгоджується з правовою позицією Великої Палати Верховного Суду від 30.06.2020 року в справі № 727/2878/19. Враховуючи встановлені судом обставини, беручи до уваги, що кримінальна справа відносно [PERSON] розглянута та до нього не було застосовано покарання у вигляді конфіскації майна, а також те, що арешт нерухомого майна створює перешкоди у здійсненні позивачем, яка не є учасником кримінального провадження, своїх спадкових прав, суд вважає, що позовні вимоги про зняття арешту з нерухомого майна за адресою: [ADDRESS] , а саме № 13018905, накладеного на підставі постанови слідчого, також підлягають задоволенню. Відповідно до\~ч.\~9\~ст.\~141\~ЦПК України\~якщо спір\~виник внаслідок\~неправильних дій\~сторони,\~суд має\~право покласти\~на таку\~сторону судові\~витрати повністю\~або частково\~незалежно від\~результатів вирішення\~спору. \~ \~ \~ \~Зважаючи на те, що даний спір виник не з вини відповідачів, суд залишає понесені позивачем судові витрати по фактично понесеними нею.

Outcome: approved