Jurisdiction: civil
Date: 2025-10-21 00:00:00

У квітні 2025 року, [PERSON] звернувся до суду з заявою про встановлення факту родинних відносин, мотивуючи свої вимоги тим, що за заявою позивача про прийняття спадщини була відкрита спадкова справа № 26/2024 після смерті [PERSON] , який помер [INFO] , що підтверджується довідкою приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Дроботун О. Л. Нотаріусом було повідомлено, що з наданих документів та при перевірці за даними Єдиних та Державних реєстрів, відсутнє підтвердження факту родинних відносин з [PERSON] та рекомендовано було звернутися до суду для встановлення факту родинних відносин. Батько [PERSON] - [PERSON] є рідним дядьком заявника. Мати заявника [PERSON] є рідною сестрою [PERSON] Під час військової агресії російської федерації проти України в 2022 році було влучання снаряду в будинок в селі Мокрець Броварського району Київської області, що підтверджується довідкою громадської організації садівниче товариство «Локомотив-1» та довідкою по факту пошкодження майна, що за адресою: [ADDRESS] виданої Броварським РУП ГУНГТ в Київській області. В даному будинку зберігалося свідоцтво про народження [PERSON] . В Державному реєстрі актів цивільного стану громадян дані щодо народження [PERSON] не містилися. Нотаріусом було зроблено запит до Бобровицього відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Ніжинському районі Чернігівської області щодо актового запису про народження [PERSON] , [INFO] . У відповідь на запит було повідомлено, що актовий запис про народження [PERSON] , [INFO] не виявлено, архівні книги за 1928 рік по селу Стара Басань Бобровицького району Чернігівської області - не збережені. Перевірені поновлені актові записи про народження з 1946 року по даний час. Актового запису про народження [PERSON] не виявлено. У зв`язку з вищевикладеним Заявник звернувся до суду та просив встановити факт родинних відносин, а саме, що [PERSON] , [INFO] , є рідною сестрою [PERSON] [INFO] . Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 02.05.2025 відкрито провадження у справі про встановлення факту родинних відносин, в порядку окремого провадження у відкритому судовому засіданні з викликом сторін. Заінтересованою особою отримано ухвалу про відкриття провадження у справі, було подане пояснення про не заперечення прийняття рішення до вимог законодавства України, щодо заяви Заявника про встановлення факту родинних відносин з урахуванням пояснень Київської міської ради. Зазначила, що розгляд справи просить здійснювати без участі представника Київської міської ради. У судовому засіданні 14.08.2025 представником позивача подане клопотання про витребування доказів від Дарницького районного ВДРАЦС, а саме: про відомості щодо актового запису про народження [PERSON] , [INFO] . Дарницьким районним судом м. Києва винесено ухвалу про задоволення клопотання Позивача щодо витребування з Дарницького районного відділу державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві відомостей щодо актового запису про народження [PERSON] , [INFO] . Дарницьким районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві надано за наявним архівним фондом актовий запис про народження № 521 від 27.02.1962, складений Відділом на [PERSON] [INFO] . Представником заявника 22.10.2025 подано заяву до суду про розгляд справи без його участі, вимоги заяви підтримує в повному обсязі, просить заяву задовольнити. Дослідивши докази в матеріалах справи, суд приходить до висновку, що заява підлягає задоволенню, виходячи з наступного. Судом встановлено, що відповідно до свідоцтва про народження № [NUMBER] [INFO] народилася [PERSON] . Надалі відповідно до свідоцтва про укладення шлюбу [PERSON] 17.11.1959 уклала шлюб з [PERSON] , актовий запис № 36 від 17.11.1959 року, після реєстрації одруження присвоєно прізвище [PERSON] . Від вказаного шлюбу, відповідно до свідоцтва про народження [NUMBER] від 12.01.1971 року народився [PERSON] (заявник) актовий запис № 3 від 10.01.1971 року, батьками записані: батько - [PERSON] , мати - [PERSON] . Згідно свідоцтва про смерть серія [NUMBER] від 16.01.2024, про що зроблено актовий запис № 21 Бобровицьким відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Ніжинському районі Чернігівській області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції померла [PERSON] (мати заявника). Згідно свідоцтва про смерть серія [NUMBER] від 15.11.2024, про що зроблено актовий запис № 18881 Київським відділом державної реєстрації смерті Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції помер [PERSON] (дядько заявника). На основі довідки вих. №038 від 14.10.2023, виданої [PERSON] Громадською організацією садового товариства "Локомотив - 1" Київська область, Броварський район, село Мокрець про те, що: під час бойових дій на території садового товариства 6 березня 2023 року було влучання снаряду в садовий будинок по [ADDRESS] , внаслідок чого будинок був повністю зруйнований через, що було втрачено всі документи. Згідно довідки виданої старшим слідчим СВ Броварського РУП ГУНП в Київській області капітаном поліції по факту пошуку пошкодження майна, що за адресою: [ADDRESS] , було відкрито кримінальне провадження за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 438 КК України, а саме пошкодження (знищення) житлового будинку. Відповідно до відповіді Бобровицького відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Ніжинському районі Чернігівської області при перевірках наявності актового запису про народження [PERSON] ( [INFO] ) не виявлено. Внаслідок смерті [PERSON] заявник звернувся до Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу про прийняття спадщини після померлого, але було відмовлено через відсутність підтвердженого факту родинних відносин з померлим [PERSON] . 28.08.2025 до Дарницького районного суду м. Києва надійшла відповідь Дарницького відділу державної реєстрації актів цивільного стану у м. Києві про надання копії актового запису про народження гр. [PERSON] . Згідно актового запису № 521 від 27.02.1962 року складений Відділом на [PERSON] , [INFO] , де зазначено батьків, а саме: батько - [PERSON] , мати - [PERSON] . Згідно п. 5 ч. 2 ст. 293 ЦПК України суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення. Відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту належності правовстановлюючих документів особі, прізвище, ім`я, по батькові, місце і час народження якої, що зазначені в документі, не збігаються з прізвищем, ім`ям, по батькові, місцем і часом народження цієї особи, зазначеним у свідоцтві про народження або в паспорті. Згідно п. 12 Постанови Пленуму Верховного Суду України №5 від 31.03.1995 «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення», при розгляді справи про встановлення факту належності правовстановлюючих документів особі, прізвище, ім`я, по батькові, місце і час народження якої зазначені в документі, на збігаються з ім`ям, по батькові, прізвищем, місцем і часом народження цієї особи, вказаним у свідоцтві про народження або в паспорті, в тому числі, факту належності правовстановлюючого документа, в якому допущені помилки у прізвищі, імені, по батькові або замість імені чи по батькові зазначені ініціали, суд повинен запропонувати заявникові подати докази про те, що правовстановлюючий документ належить йому і що організація, яка видала документ, не має можливості внести до нього відповідні виправлення. Крім того, за змістом п. 1 ч. 1 ст. 315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами. Відповідно до п.7 Постанови Пленуму ВСУ №5 від 31.03.1995 (зі змінами) суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину, для оформлення права на пенсію у зв`язку із втратою годувальника. Суд не може відмовити в розгляді заяви про встановлення факту родинних відносин з мотивів, що заявник може вирішити це питання шляхом встановлення неправильності запису в актах громадянського стану. Згідно ст. 319 ЦПК України у рішенні суду повинно бути зазначено відомості про факт, встановлений судом, мету його встановлення, а також докази, на підставі яких суд встановив цей факт. Родинні відносини (споріднення) (у теорії права) - кровний зв`язок між людьми, з наявністю якого закон пов`язує виникнення, зміну чи припинення прав та обов`язків. Правове значення має як пряме споріднення так і не пряме (бокове), коли родинні зв`язки виникають за наявності спільного пращура (родоначальника). Виходячи з вимог діючого ЦК України поняттями «родичі», «родинні стосунки» охоплюється коло осіб, які пов`язані між собою певним ступенем споріднення. Такими особами можуть бути близькі родичі за походженням, зокрема, батьки, діти, баба, дід, прабаба, прадід, внуки, правнуки, брат та сестра (повнорідні і неповнорідні), двоюрідні брати та сестри, тітка, дядько, племінниця, племінник. Усиновлений та усиновлювач прирівнюються до родичів за походженням. Доказом родинних відносин спадкоємців зі спадкодавцем є зокрема свідоцтва органів реєстрації актів цивільного стану, повний витяг з реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису, копії актових записів, копії судових рішень, які набрали законної сили щодо встановлення факту родинних відносин. Законодавство України не встановлює вичерпного переліку документів, які підтверджують родинні стосунки, а тому вони визначаються в кожному випадку окремо, в залежності від ступеня їх споріднення. Встановлення факту родинних відносин може мати місце, якщо з певних причин зазначений факт не був зареєстрований органами Державної реєстрації актів цивільного стану, у реєстрації цього факту було відмовлено або помилка органу Державної реєстрації актів цивільного стану у актовому записі має настільки давнє походження, що її виправлення має потягнути за собою цілу низку виправлення в інших актових записах. Відповідно до статей 76, 77, 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються письмовими, речовими і електронними доказами, висновками експертів, показаннями свідків. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Метою доказування є з`ясування дійсних обставин справи. Обов`язок доказування покладається на сторони. Суд не може збирати докази за власною ініціативою. Верховний Суд у постановах від 07.07.2021 у справі №420/370/19, від 02.10.2018 у справі №910/18036/17, від 23.10.2019 у справі №917/1307/18, від 18.11.2019 у справі №902/761/18, від 04.12.2019 у справі №917/2101/17 неодноразово наголошував на необхідності застосування категорія стандартів доказування та зазначав, що принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи. Зазначений принцип передбачає покладання тягаря доказування на сторони. Одночасно цей принцип не передбачає обов`язку суду вважати доведеною та встановленою обставину, про яку сторона стверджує. Така обставина підлягає доказуванню таким чином, аби задовольнити, як правило, стандарт переваги більш вагомих доказів, тобто коли висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається більш вірогідним, ніж протилежний. Такий підхід узгоджується з судовою практикою Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ), який у рішенні від 23.08.2016 у справі «Дж. К.» та інші проти Швеції» зазначив, що «у країнах загального права у кримінальних справах діє стандарт доказування «поза розумним сумнівом» («beyond reasonable doubt»). Натомість у цивільних справах закон не вимагає такого високого стандарту; скоріше цивільна справа повинна бути вирішена з урахуванням «балансу вірогідностей». Суд повинен вирішити, чи існує вірогідність того, що на підставі наданих доказів, а також правдивості тверджень заявника вимога цього заявника заслуговує довіри». Таким чином, виходячи з наведеного, оцінивши наявні у справі докази в їх сукупності, суд приходить до висновку, що заява є обґрунтованою та підлягає задоволенню, оскільки встановлено факт, що [PERSON] [INFO] , є рідною сестрою [PERSON] , [INFO] .

Outcome: approved