Jurisdiction: civil
Date: 2025-10-21 00:00:00

Позивачка звернулась у суд із позовом до Акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» про захист прав споживачів та просить визнати недійсним кредитний договір від 22.06.2024р., укладений між позивачкою та АТ КБ «ПриватБанк», визнати відсутніми зобов`язання [PERSON] як позичальника за угодою від 22.06.2024р. на суму 72570 гривень та зобов`язати відповідача АТ КБ «ПривтБанк" скасувати нараховані відсотки за кредитом, штрафні санкції за прострочку по кредиту. Позов мотивований тим, що позивачка [PERSON] є клієнтом Акціонерного товариства комерційний банк "ПриватБанк", зокрема, у неї були відкриті три картки: для отримання аліментів, пенсії та платіжна картка з розміром кредитного ліміту на суму 200 000\\ двісті тисяч\\ гривень. В березні 2024р. вона знаходилась за кордоном, коли їй зателефонувати з АТ КБ "Приватбанк" та\~ повідомили, що хтось невідомий намагається зняти кошти з усіх карток . Банк їх заблокував. Після повернення із-за кордону, у червні 2024 року, позивачка звернулась до менеджера у Виноградівське відділення АТ КБ "Приватбанк" , щоб закрити рахунки . Співробітник банку перевипустив дві нові картки на отримання пенсії та аліментів. Відносно кредитної картки відмовив, мотивуючи тим , що це не срочно, щоб вона зачекала. Після відмови відповідача, син позивачки [PERSON] , в системі онлайн закрив кредитний картковий рахунок. Це було приблизно в середині червня 2024 року. 26.07.2024 року отримала СМС - повідомлення на мобільний телефон з банку про зняття коштів на суму 3628.50 гривень на погашення кредииту. З пенсійної картки № 4149 1633 о 12.40 год. знято суму 1103.03 гривень , а із соціальної картки №5168 8316 знято о 12.40 хв. суму 2525.47 гривень. Позивачка відразу звернулась у Виноградівське відділення "ПриватБанк" для вияснення причин необгрунтованого стягнення коштів. Працівник банку повідомив, що це стягнуті відсотки на погашення кредиту, оформленого нею 22.06.2024 року.Тоді і вияснилось , що о 19.30 год., в суботу, 22.06.2024 року, невідомою особою від імені позивачки оформлено кредитний договір, на суму 75 000 \\ сімдесят п"ять тисяч\\ гривень в АТ КБ "ПриватБанк". Позивачці пояснили, що вона підписала 22 червня 2024 року заяву про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг у ПриватБанку. На підставі вказаної анкети-заяви їй було відкрито картковий рахунок та видано кредитну картку "Універсальна" за № [NUMBER] . Відповідно до укладеного кредитного договору встановлено кредитний ліміт на суму 75 000 гривень на споживчі цілі строком на 12 місяців . В період часу з 03 год. 26 хв. 23.06.2024 року по 03 год. 32 хв. 25.06.2024 року невідомі особи шахрайськими діями заволоділи доступом до додатку "Приват24" та безперешкодно зі сторони СБ банку заволоділи грошовими кредитними коштами на суму 72570 гривень , що підтверджується Випискою по картці № [NUMBER] і додатковим рахункам договору SAMDNWFCOOO104850825 від 22.06.2024р., який видано керівником банку. За цим фактом 26. 07.2024р. позивачка подала заяву до відділення поліції №1 \\м.Виноградів\\ Берегівського відділу поліції ГУНП в Закарпатській області про вчинення відносно неї кримінального правопорушення. Відомості про кримінальне правопорушення внесені до ЄРДР за № 12024071080000466 року з правовою кваліфікацією за частиною четвертою статті 185 КК України. Досудове розслідування на цей час триває. 26.07.2024 року банк кредитну картку відразу заблокував. Відповідач продовжує здійснювати нарахування обов"язкових платежів .Підтвердженням цього є стягненення суми 3628.50 гривень у липні місяці 2024 року та 2866.50грн. у серпні 2024 року. Ухвалою Виноградівського районного суду від 14 серпня 2024 року заборонено Акціонерному товариству комерційний банк "ПриватБанк" нараховувати та стягувати обов"язкові платежі, проценти та будь-які штрафні санкції по кредитній картці № 5457082250801102 на розмір заборгованості 72570 гривень, яка виникла у зв`язку із неправомірним оформленням та списанням без волевиявлення [PERSON] кредитних коштів та подальшим нарахуванням на цю суму процентів і штрафних санкцій до ухвалення рішення по справі про захист прав споживачів та стягнення коштів та набрання ним законної сили. Відповідачем ухвалу суду оскаржено до Закарпатського апеляційного. На підставі наведеного позивачка вважає, що кредитний договір від 22.06.2024 року не відповідає вимогам статей 203,207, 215 ЦК України, а тому він є недійсним, порушує її права та законні інтереси, оскільки спірний кредитний договір був укладений з порушенням вимог закону, зокрема, щодо вільності волевиявлення позивача, і, крім того, без підписання його позивачем, без надання їй в передбачений законом спосіб повної інформації про умови кредитування, Позивачка не надавала ніякої згоди на укладення кредитного договору, не писала заяви на відкриття та обслуговування поточного рахунку. Позивачка ані власноруч, ані шляхом застосування електронного підпису не підписувала оспорюваний кредитний договір, не надавада своєї згоди на його укладання, не подавала будь-яких заявок на отримання кредиту та відкриття, обслуговування поточного кредиту і не приймала будь-яких пропозицій щодо його надання, а також грошових коштів за спірним договором не отримувала. Позивачка вважає, що зі сторони відповідача проявлено злочинну недбалість та незабезпечення належної безпеки її особистих даних, що надало можливість шахраям перевести кошти з рахунку позивачки у період з 03.26 год. 23.06.2024 року до 03.32год. 25.06.2024 року, на протязі 2-х днів шахраями вночі здійснено 25 операцій по перерахунку коштів в системі iPay.ua., зокрема, 23 операції проведено на суму 3075 гривень і три операції на суму 1537грн., 1640 грн., 1742 гривень. Всього викрадено 72570 грн, в той же час позивачка виконала усі передбачені законом вимоги, а саме: вчасно, невідкладно, в день , коли їй стало відомо про вчинення шахрайських дій, а відтак позивачка просить суд визнати недійсним кредитний договір від 22.06.2024 року, укладений між позивачкою [PERSON] , [INFO] , РНОКПП: [NUMBER] , мешканкою [ADDRESS] та АТ КБ «ПриватБанк»; визнати відсутніми зобов`язання [PERSON] як позичальника за угодою від 22.06.2024р. на суму 72570 гривень та зобов`язати відповідача АТ КБ «ПривтБанк" скасувати нараховані відсотки за кредитом, штрафні санкції за прострочку по кредиту; стягнути з відповідача АТ КБ "ПриватБанк" на користь позивачки кошти на суму 6495 грн. та стягнути з відповідача на користь позивачки витрати за надання правничої допомоги. В судовому засіданні позивач та його представник свої позовні вимоги підтримали\~ в повному обсязі з підстав, наведених у позовній заяві та просили такі задоволити; Представник відповідача позовні вимоги не визнала, вважає позовні вимоги позивача необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню, посилаючись на насутпне. Дійсно, позивачка [PERSON] звернулась до АТ КБ "ПРИВАТБАНК" з метою отримання банківських послуг, у зв`язку з чим підписала Анкету - заяву No б/н від 10.02.2021р., чим підтвердила свою згоду на те, що підписана нею заява разом з "Умовами та правилами надання банківських послуг" та "Тарифами Банку", які викладені на банківському сайті www.privatbank.ua, складає між нею та Банком Договір про надання банківських послуг, що підтверджується підписом у заяві. В подальшому 12.06.2024р. у відділенні Банку позивачка підписала Анкета належної перевірки клієнта - фізичної особи, угоду про використання простого електронного підпису та паспорт споживчого кредиту та отримала карту для виплат № [NUMBER] (фото клієнта з картою додається). В подальшому, 22.06.2024р. позивачем було підписано заяву про приєднання до умов та правил надання банківських послуг та паспорт споживчого кредиту, та було погоджено всі істотні умови договору приєднання. Пунктом 8 даної Заяви зазначено, що «підписанням цієї Заяви (далі - Заява про приєднання) на підставі статті 634 Цивільного кодексу України Клієнт приєднується до розділу «Загальні положення», підрозділів «Кредитні картки», «Поточні рахунки», «Використання картки», «Віддалені канали обслуговування», «Оплата частинами та Миттєва розстрочка», «Автоплатежі», Умов та Правил надання банківських послуг акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» (далі Умови та Правила), що розміщені в мережі Інтернет за адресою https://privatbank.ua/terms, в редакції, чинній на дату підписання цієї Заяви, які разом становлять змішаний договір: Договір банківського рахунка, споживчого кредиту та обслуговування платіжного інструменту та Генеральний кредитний договір в частині надання споживчих кредитів «Кредитна картка», «Оплата частинами», «Миттєва розстрочка» (далі Договір), приймає всі права та обов`язки, встановлені в цьому Документ сформований в системі «Електронний суд» 04.11.2024 2 Договорі та зобов`язується їх належним чином виконувати. Заяву про приєднання до умов та правил надання банківських послуг та паспорт споживчого кредиту підписано позивачем програмному комлексі Приват24, шляхом використання свого електронного підпису, а саме "використання SmartID". Підпис SmartID це кваліфікований електронний підпис (КЕП), який відповідає всім законним вимогам та прирівнюється за юридичною силою до власноручного підпису. Укладання Договору здійснюється за принципом укладання між Банком і клієнтом договору приєднання (ст.634 Цивільного кодексу). Підписанням заяви Позичальник приєднується до запропонованих банком Умов та Тарифів. Позивачу було надано послуги з кредитування дистанційно та всі документи, у тому числі, заяву про приєднання до умов та правил надання банківських послуг та паспорт споживчого кредиту підписані електронним цифровим підписом Позивача та отримані нею у мобільному додатку Приват24. Вхід до акаунту приват24 здійснювався шляхом правильного введення логіну та з одночасною зміною (відновленням) паролю до приват24 за допомогою картки 4149499086991633 та правильного PIN коду до неї, а також з підтвердженням відновлення паролю за допомогою IVR-меню, при дзвінку з банку на фінансовий номер телефону клієнта [PERSON] (іпн [NUMBER] ): Історія за подією: (Дата зміни - Стан - логін Ідентифікатор контакту - Коментар) 2024-06-22 19:31:52 Контакт проведено (OK) +380997545560 P24AOS2 restoreaccess 2024-06-22 19:41:55 Контакт проведено (OK) +380997545560 P24AOS2 cloudacsk Документ сформований в системі «Електронний суд» 04.11.2024 5 cloudacsk("использование SmartID", "використання SmartID", "using of SmartID") На підставі Заяви про приєднання від 22.06.2024 р. Банком видана [PERSON] віртуальна кредитна картка № [NUMBER] з кредитним лімітом в розмірі 75000,00 грн. (додаток 4) На офіційному сайті АТ КБ «Приватбанк» розміщено «Умови та правила здійснення банківських послуг», цей документ є публічною офертою, що містить умови та правила надання послуг банком, до якої приєднується клієнт, підписуючи заяву у відділенні банку, що визнає і позивач. Згідно п. 2.1.4.7.1, п. 2.1.4.7.2. Умов клієнт має право здійснювати операції за допомогою Безконтактного платіжного інтерфейсу (платіжні операції, в тому числі зняття готівки, отримання інформації про наявність грошових коштів на його рахунках без присутності Картки в банкоматі тощо). Процедура ідентифікації Клієнта, який бажає скористатися Безконтактним платіжним інтерфейсом, здійснюється за допомогою засобів ідентифікації, що передбачені між Банком та Клієнтом (Фінансовий номер телефону Клієнта, ПІН (у випадку, якщо встановлений на рахунку Клієнта), одноразові (динамічні) паролі, QR-код, в тому числі сформований за допомогою системи інтернет-банкінгу, CVV/CVC-кодів, тощо). Щодо проведених 25 інтернет переказів на загальну суму 72570,00 грн. з карти 5457082250801102 клієнта [PERSON] (іпн 2684209044): представник відповідача зазначає, що Банком було проведено перевірку та встановлено, що згідно логів входу до приват24 клієнтки [PERSON] (іпн [NUMBER] ) 22.06.2024 p. о 19:35:06 зафіксований вхід мобільного пристрою SM-N971N|SAMSUNG 04DDECC0BAEFAF3B) з ір адреси 46.211.90.183 (провайдер Kyivstar). Документ сформований в системі «Електронний суд» 04.11.2024 8 (imei Вхід до акаунту приват24 здійснювався шляхом правильного введення логіну та з одночасною зміною (відновленням) паролю до приват24 за допомогою картки [NUMBER] та правильного PIN коду до неї, а а також з підтвердженням авторизації та зміни паролю за допомогою (IVR-опитування) шляхом телефонного дзвінка з банку на фінансовий номер клієнта [PERSON] (іпн-2684209044) Авторизацію підтверджено в IVR 2024-06-22 19:31:52 Контакт проведено (OK) +380997545560 P24AOS2 restoreaccess. Отримавши доступ до акаунту Приват-24 клієнтки [PERSON] (іпн [NUMBER] ) треті особи отримали повні дані (номер, термін дії, СVV2 код) карток, та можливість проводити підтвердження платежів, та збільшувати кредитні ліміти, та ліміти оплати в інтернеті, можливість оформляти (перевипускати) картки за допомогою Приват-24, оформляти кредити (в тому числі оплата частинами), підключати картки для до безконтактної оплати шляхом ручного введення № картки, терміну дії та СVV2 коду, а також відновлювати (змінювати) PIN коди карток, змінювати спосіб оповіщування про проведені операції (у вигляді СМС, push повідомлень в мобільному додатку приват24, та месенджер Telegram). 22.06.2024 року о 19:42:53 за допомогою приват24 клієнтки [PERSON] (іпн [NUMBER] ) була відкрита віртуальна кредитна картка Універсальна 5457082250801102 (додаток 4). 22.06.2024 року о 19:42:53 за допомогою приват24 по картці [NUMBER] був згенерований СVV2 код (додаток 5). Згідно виписки по картковому рахунку [NUMBER] в період часу з 23.06.2024 з 03:26 по 25.06.2024 р. 03:33 з картки були здійсненні 25 інтернет переказів на загальну суму 72570,00 грн. Грошові кошти в в загальній сумі 72570,00 грн. грн. з карткового рахунку [NUMBER] були списані шляхом ручного введення № картки, терміну дії та CVV2 коду, з підтвердженням платежу за допомого 3D-Secure (додаток 6), за допомогою платіжного сервісу WWW.IPAY.UA (термінал E0175737 мерчант АТ "РАЙФФАЙЗЕН БАНК АВАЛЬ) на рахунок IBAN: [NUMBER] , відкритого в АТ "ПУМБ" на імя [PERSON] ( [INFO] , іпн [NUMBER] , зареєстрований за адресою [ADDRESS] ). Підтвердження платежів проводилось за допомогою push повідомлень в мобільному додатку приват24, про що свідчать входи до акаунту клієнтки [PERSON] (іпн [NUMBER] ) під час проведення операцій, а відтак відповіадч стверджує, що [PERSON] провела компрометацію свого логіну до Приват24, дані картки [NUMBER] та правильний PIN-код до неї, а також підтвердила зміну (відновлення паролю) до приват24 за допомогою IVR-опитування, в результаті чого доступ до її акаунту отримали треті особи. Отже, втрата грошей сталася через власну недбалість та власну бездіяльність Позивача по захисту власних персональних даних і коштів. Оскільки, банком здійснювалась автентифікація користувача, відповідальність за вчинені операції покладається виключно на власника рахунку, тобто позивача [PERSON] , атже приписами Закону України Про платіжні послуги, Постанови НБУ № 164, Умовами та Правилами визначено, що відповідальність за здійснення всіх операцій за карткою несе позивач до моменту письмової заяви про блокування коштів та/або постановки картки в СТОП-ЛИСТ. Таким чином, до повідомлення банку про постановку карти в СТОПЛИСТ платіжної системи, способом обумовленим договором, відповідальність за операції, ініційовані за допомогою платіжної картки несе її держатель, а, оскільки [PERSON] повідомила банк про факт транзакцій вже після проведення спірних транзакцій, а саме 26.07.2024 року (практично через місяць), отже позивач має особисто нести цивільно-правову відповідальність. Також слід зазначити, що в архівах банку не виявлено звернень Позивача з дорученням про постанову карти в СТОП?ЛИСТ платіжної системи, або з вимогою про блокування картки до моменту зняття коштів. Окрім того, право власності на кошти, після їх перерахування на розрахункові рахунки набуває одержувач і в разі безпідставного їх отримання несе відповідальність за ст.1212 ЦК України. Згідно проведеної перевірки СБ, одержувачем коштів за всіма переказами являється [PERSON] ( [INFO] , іпн- [NUMBER] , зареєстрований за адресою [ADDRESS] ). Позивачем не доведено, що кошти переведені без його волевиявлення, не за її власним розпорядженням, а наявність кримінального провадження не може свідчити, у силу презумпції невинуватості, про вчинення злочину стосовно Позивача до винесення вироку, яким такі обставини можуть бути встановлені, а також не може бути підставою для звільнення його від обов`язку належного виконання зобов`язання та виконання Умов та Правил про надання банківських послуг у випадку настання певних обставин, передбачених ними, оскільки згідно матеріалів справи клієнтом не вжито заходів щодо запобігання втрати чи розкрадання картки, ПІНу (персонального ідентифікаційного номера) або використання іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції. Тому в даному випадку відповідальність за операції, що проводилися несе тільки клієнт, а відтак, оскільки операція щодо переказу коштів була здійснена із використання реквізитів платіжної картки, у тому числі номеру карти, ПІН-коду, CVV коду, які відомі тільки власнику картки, Банк не повинен нести відповідальності за дану операцію. Отже, з урахуванням вищезазначеного, саме Позивач повинен нести відповідальність за здійснення даних платіжних операцій, а відтак, враховуючи все наведене АТ КБ Приват Банк просить суд відмовити в задоволенні позову [PERSON] до Акціонерного товариства «ПриватБанк» про захист прав споживачів шляхом визнання кредитного договору недійсним. Суд , заслухавши пояснення учасників процесу, визначивши юридичну природу правовідносин і закон, який їх регулює, дослідивши подані письмові докази, оцінивши їх за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді у судовому процесі всіх обставин справи в їх сукупності, дійшов таких висновків. Вимоги ст.264 ЦПК України зобов`язують суд під час ухвалення рішення вирішити чи мали місце обставини, якими обґрунтовувалися вимоги і заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження; які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин. Розглядаючи справу, суд забезпечив учасникам рівні можливості щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості. Заявник скористався правовою допомогою. Статтею 124 Конституції України визначено, що правосуддя в Україні здійснюють виключно суди. Юрисдикція судів поширюється на будь-який юридичний спір та будь-яке кримінальне обвинувачення. У передбачених законом випадках суди розглядають також інші справи. Статтею 6 Європейської Конвенції з прав людини та основоположних свобод 1950р. кожен має право на справедливий та публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановлений законом, який вирішить спір щодо його права та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Суди, відповідно до ч.1 ст.19 ЦПК України, розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства. Суди розглядають у порядку цивільного судочинства також вимоги щодо реєстрації майна та майнових прав, інших реєстраційних дій, якщо такі вимоги є похідними від спору щодо такого майна або майнових прав, якщо цей спір підлягає розгляду в місцевому загальному суді і переданий на його розгляд з такими вимогами. Частиною 1 ст.4 ЦПК України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за\~ захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод, чи інтересів. Здійснюючи правосуддя (ст.5 ч.1 ЦПК), суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. Завданнями цивільного судочинства (ст.2 ЦПК) є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі. Оцінка зібраних по справі доказів має здійснюватися за правилами, передбаченими ст.89 ЦПК України з врахуванням положень ст.ст.76-88 ЦПК України. Відповідно до вимог ст.ст.12,13,78,81,82 ЦПК України суд розглядає цивільні справи в межах заявлених вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, кожна сторона зобов`язані довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог чи заперечень, доказування не може ґрунтуватись на припущення. Обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Обставини, які визнаються учасниками справи, зазначаються в заявах по суті справи, поясненнях учасників справи, їхніх представників. Судом встановлено, що позивачка є держателем платіжних карток АТ КБ «ПриватБанк», зокрема, позивачка [PERSON] є клієнтом Акціонерного товариства комерційний банк "ПриватБанк", у неї були відкриті три картки: для отримання аліментів, пенсії та платіжна картка з розміром кредитного ліміту на суму 200 000\\ двісті тисяч\\ гривень. Після повернення із-за кордону, у червні 2024 року, позивачка звернулась до менеджера у Виноградівське відділення АТ КБ "Приватбанк" , щоб закрити зазначені рахунки, оскільки в березні 2024р., коли вона знаходилась за кордоном і їй зателефонувати з АТ КБ "Приватбанк" та\~ повідомили, що хтось невідомий намагається зняти кошти з усіх карток, банк їх заблокував. Співробітник банку перевипустив дві нові картки на отримання пенсії та аліментів, а відносно кредитної картки відмовив, мотивуючи тим, що це не срочно. Після відмови відповідача, син позивачки [PERSON] , в системі онлайн закрив кредитний картковий рахунок. Це було приблизно в середині червня 2024р., а 26.07.2024р. вона отримала СМС - повідомлення на мобільний телефон з банку про зняття коштів на суму 3628.50 гривень на погашення кредиту, зокрема, з пенсійної картки №4149 1633 о 12.40 год. знято суму 1103.03 гривень , а із соціальної картки №5168 8316 знято о 12.40 хв. суму 2525.47 гривень. Позивачка звернулась у Виноградівське відділення "ПриватБанк" для вияснення причин необгрунтованого стягнення коштів, на що їй у банку повідомили, що це стягнуті відсотки на погашення кредиту, оформленого нею 22.06.2024 року.Тоді і вияснилось , що о 19.30 год., в суботу, 22.06.2024 року, невідомою особою від імені позивачки оформлено кредитний договір, на суму 75 000 \\ сімдесят п"ять тисяч\\ гривень в АТ КБ "ПриватБанк". Позивачці пояснили, що вона підписала 22 червня 2024 року заяву про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг у ПриватБанку. На підставі вказаної анкети-заяви їй було відкрито картковий рахунок та видано кредитну картку "Універсальна" за № [NUMBER] . Відповідно до укладеного кредитного договору встановлено кредитний ліміт на суму 75 000 гривень на споживчі цілі строком на 12 місяців . В період часу з 03 год. 26 хв. 23.06.2024 року по 03 год. 32 хв. 25.06.2024 року невідомі особи шахрайськими діями заволоділи доступом до додатку "Приват24" та безперешкодно зі сторони СБ банку заволоділи грошовими кредитними коштами на суму 72570 гривень , що підтверджується Випискою по картці № [NUMBER] і додатковим рахункам договору SAMDNWFCOOO104850825 від 22.06.2024р., який видано керівником банку. Вказані обставини АТ «КБ «ПриватБанк» не спростовувались. За цим фактом 26.07.2024р. позивачка подала заяву до відділення поліції №1 \\м.Виноградів\\ Берегівського відділу поліції ГУНП в Закарпатській області про вчинення відносно неї кримінального правопорушення. Відомості про кримінальне правопорушення внесені до ЄРДР за № 12024071080000466 року з правовою кваліфікацією за частиною четвертою статті 185 КК України. Досудове розслідування на цей час триває. 26.07.2024 року банк кредитну картку відразу заблокував, проте продовжує здійснювати нарахування обов`язкових платежів. Ухвалою Виноградівського районного суду від 14.08.2024р. заборонено Акціонерному товариству комерційний банк "ПриватБанк" нараховувати та стягувати обов`язкові платежі, проценти та будь-які штрафні санкції по кредитній картці №5457082250801102 на розмір заборгованості 72570 гривень, яка виникла у зв`язку із неправомірним оформленням та списанням без волевиявлення [PERSON] кредитних коштів та подальшим нарахуванням на цю суму процентів і штрафних санкцій до ухвалення рішення по справі про захист прав споживачів та стягнення коштів та набрання ним законної сили. Відповідачем ухвалу суду оскаржено до Закарпатського апеляційного. Вирішуючи заявлені вимоги суд виходить з того, що тлумачення як статті 3 ЦК України загалом, так і пункту 6 статті 3 ЦК України, свідчить, що загальні засади (принципи) цивільного права мають фундаментальний характер, й інші джерела правового регулювання, насамперед, акти цивільного законодавства, мають відповідати змісту загальних засад. Це, зокрема, виявляється в тому, що загальні засади (принципи) є по своїй суті нормами прямої дії та повинні враховуватися, зокрема, при тлумаченні норм, що містяться в актах цивільного законодавства. Для приватного права апріорі властивою є така засада, як розумність. Розумність характерна як для оцінки/врахування поведінки учасників цивільного обороту, тлумачення матеріальних приватно-правових норм, що здійснюється при вирішенні спорів, так і для тлумачення процесуальних норм. Кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу (частина перша статті 15, частина перша статті 16 ЦК України). Порушення права пов`язане з позбавленням його суб`єкта можливості здійснити (реалізувати) своє приватне (цивільне) право повністю або частково. Для застосування того чи іншого способу захисту, необхідно встановити які ж приватні (цивільні) права (інтереси) позивача порушені, невизнані або оспорені відповідачем і за захистом яких приватних (цивільних) прав (інтересів) позивач звернувся до суду. Відсутність порушеного, невизнаного або оспореного відповідачем приватного (цивільного) права (інтересу) позивача є самостійною підставою для відмови в позові (див., зокрема, постанову Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 15 березня 2023 року в справі № 753/8671/21 (провадження № 61-550св22). Як свідчить тлумачення статті 526 ЦК України цивільне законодавство містить загальні умови виконання зобов`язання, що полягають у його виконанні належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Це правило є універсальним і підлягає застосуванню як до виконання договірних, так і недоговірних зобов`язань. Недотримання умов виконання призводить до порушення зобов`язання. У постанові Верховного Суду України від 13 травня 2015 року у справі № 6-71цс15 зазначено, що: «відповідно до пунктів 6.7,6.8 Положення №223 банк у разі здійснення недозволеної або некоректно виконаної платіжної операції, якщо користувач невідкладно повідомив про платіжні операції, що ним не виконувалися або які були виконані некоректно, негайно відшкодовує платнику суму такої операції та, за необхідності, відновлює залишок коштів на рахунку до того стану, у якому він був перед виконанням цієї операції. Користувач не несе відповідальності за здійснення платіжних операцій, якщо спеціальний платіжний засіб було використано без фізичного пред`явлення користувачем або електронної ідентифікації самого спеціального платіжного засобу та його держателя, крім випадків, коли доведено, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню персонального ідентифікаційного номера або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (частина четверта статті 263 ЦПК України). Так, у постанові Верховного Суду в складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 08 лютого 2018 року в справі № 552/2819/16-ц (провадження № 61-1396св18) вказано, що: «користувач не несе відповідальності за здійснення платіжних операцій, якщо спеціальний платіжний засіб було використано без фізичного пред`явлення користувачем або електронної ідентифікації самого спеціального платіжного засобу та його держателя, крім випадків, коли доведено, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню персонального ідентифікаційного номера або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції. Такий правовий висновок сформульовано в постанові Верховного Суду України від 13 травня 2015 року у справі № 6-71цс15. Наведені правила визначають предмет дослідження та відповідним чином розподіляють між сторонами тягар доведення, а отже, встановленню підлягають обставини, що беззаперечно свідчитимуть, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції від його імені. В разі недоведеності обставин, які безспірно свідчать про те, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції, необхідно виходити з відсутності вини користувача у перерахуванні чи отриманні спірних грошових коштів. Суд дійшов висновку про вину самої позивачки як підставу цивільно-правової відповідальності, оскільки операції щодо зняття з платіжної картки позивачки спірної суми супроводжувались правильним вводом ПІН-коду вказаної картки, а умовами договору передбачено обов`язок позивача щодо нерозголошення даного ПІН-коду. Зокрема, як у позові так і під час розгляду даної справи у суді позивачка неодноразово вказувала, що питанням закриття нею спірного рахунку їй допомогав безпосередньо її син [PERSON] . Так, матеріалами справи встановлено, що позивачка [PERSON] звернулась до АТ КБ "ПРИВАТБАНК" з метою отримання банківських послуг, у зв`язку з чим підписала Анкету - заяву No б/н від 10.02.2021р., тим самим позивачка підтвердила свою згоду на те, що підписана нею заява разом з "Умовами та правилами надання банківських послуг" та "Тарифами Банку", які викладені на банківському сайті www.privatbank.ua, складає між ним та Банком Договір про надання банківських послуг, що підтверджується підписом у заяві. 12.06.2024р. у відділенні Банку позивачка підписала Анкета належної перевірки клієнта - фізичної особи, угоду про використання простого електронного підпису та паспорт споживчого кредиту та отримала карту для виплат № [NUMBER] , що достовірно підтверджується фото клієнта з зазначеною картою. В подальшому, 22.06.2024р. позивачем було підписано заяву про приєднання до умов та правил надання банківських послуг та паспорт споживчого кредиту, та було погоджено всі істотні умови договору приєднання. Так, пунктом 8 даної Заяви зазначено, що «підписанням цієї Заяви про приєднання на підставі ст.634 ЦК України Клієнт приєднується до розділу «Загальні положення», підрозділів «Кредитні картки», «Поточні рахунки», «Використання картки», «Віддалені канали обслуговування», «Оплата частинами та Миттєва розстрочка», «Автоплатежі», Умов та Правил надання банківських послуг акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк», що розміщені в мережі Інтернет за адресою https://privatbank.ua/terms, в редакції, чинній на дату підписання цієї Заяви, які разом становлять змішаний договір: Договір банківського рахунка, споживчого кредиту та обслуговування платіжного інструменту та Генеральний кредитний договір в частині надання споживчих кредитів «Кредитна картка», «Оплата частинами», «Миттєва розстрочка», приймає всі права та обов`язки, встановлені в цьому договорі, документ сформований в системі «Електронний суд» 04.11.2024р. та позивач зобов`язується їх належним чином виконувати. Заяву про приєднання до умов та правил надання банківських послуг та паспорт споживчого кредиту підписано позивачем програмному комлексі Приват24, шляхом використання свого електронного підпису, а саме "використання SmartID". Зокрема, підпис SmartID це кваліфікований електронний підпис (КЕП), який відповідає всім законним вимогам та прирівнюється за юридичною силою до власноручного підпису. Укладання Договору здійснюється за принципом укладання між Банком і клієнтом договору приєднання (ст.634 Цивільного кодексу). Підписанням заяви Позичальник приєднується до запропонованих банком Умов та Тарифів. Відповідно до ч.1 ст.634 ЦК України договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору. За правилом частини першої ст.205 ЦК України правочин може вчинятися усно або в письмовій (електронній) формі. Сторони мають право обирати форму правочину, якщо інше не встановлено законом. Відповідно до статті 207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах (у тому числі електронних), у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо воля сторін виражена за допомогою телетайпного, електронного або іншого технічного засобу зв`язку. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). У відповідності до ст.6 ЦК України сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості (частина перша стаття 627 ЦК України). За змістом статей 626,628 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Частиною першою статті 638 ЦК України встановлено, що істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Відповідно до частини 1 ст.1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти (ч.1 ст.1048 ЦК України). Частиною 2 статті 1054 ЦК України встановлено, що до відносин за кредитним договором застосовуються положення параграфа 1 цієї глави, якщо інше не встановлено цим параграфом і не випливає із суті кредитного договору. Відповідно до частини 2 статті 639 ЦК України якщо сторони домовилися укласти договір у певній формі, він вважається укладеним з моменту надання йому цієї форми, навіть якщо законом ця форма для даного виду договорів не вимагалася. Якщо сторони домовилися укласти договір за допомогою інформаційно телекомунікаційних систем він вважається укладеним в письмовій формі. З огляду на зазначені норми права Верховний Суд в своїх постановах дійшов висновку про те, що будь-який вид договору, який укладається на підставі ЦК України може мати електронну форму. Договір, укладений в електронній формі, є таким, що укладений у письмовому вигляді (статей 205, 207 ЦК України). Такі висновки викладені у постановах Верховного Суду від 09 вересня 2020 року у справі № 732/670/19, від 23 березня 2020 року у справі № 404/502/18, від 07 жовтня 2020 року № 127/33824/19, від 16 грудня 2020 року у справі № 561/77/19, від 12 січня 2021 року у справі № 524/5556/19. Згідно з ст.9 Закону України Про фінансові послуги та фінансові компанії договір про надання фінансової послуги (крім договору, предметом якого є послуга з торгівлі валютними цінностями або виконання платіжної операції, якщо зобов`язання за відповідними правочинами повністю виконуються сторонами у момент їх вчинення) укладається виключно в письмовій формі з дотриманням вимог Цивільного кодексу України, встановлених до письмової форми правочину: 1) у паперовій формі; або 2) у формі електронного документа, створеного згідно з вимогами, визначеними Законом України "Про електронні документи та електронний документообіг"; або 3) у порядку, передбаченому законодавством України про електронну комерцію. У статті 3 Закону України «Про електронну комерцію» зазначено, що електронний договір це домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав і обов`язків та оформлена в електронній формі. Електронний договір укладається і виконується в порядку, передбаченому Цивільним та Господарським кодексом України, а також іншими актами законодавства. Електронний договір, укладений шляхом обміну електронними повідомленнями, підписаний у порядку, визначеному статтею 12 цього Закону, вважається таким, що за правовими наслідками прирівнюється до договору, укладеного у письмовій формі. Кожний примірник електронного документа з накладеним на нього підписом, визначеним статтею 12 цього Закону, є оригіналом такого документа. Електронний договір вважається укладеним з моменту одержання особою, яка направила пропозицію укласти такий договір, відповіді про прийняття цієї пропозиції в порядку, визначеному частиною шостою цієї статті. Відповідь особи, якій адресована пропозиція укласти електронний договір, про її прийняття (акцепт) може бути надана шляхом: надсилання електронного повідомлення особі, яка зробила пропозицію укласти електронний договір, підписаного в порядку, передбаченому статтею 12 цього Закону; заповнення формуляра заяви (форми) про прийняття такої пропозиції в електронній формі, що підписується в порядку, передбаченому статтею 12 цього Закону; вчинення дій, що вважаються прийняттям пропозиції укласти електронний договір, якщо зміст таких дій чітко роз`яснено в інформаційній системі, в якій Документ сформований в системі «Електронний суд» 04.11.2024 4 розміщено таку пропозицію, і ці роз`яснення логічно пов`язані з нею (ст. 11 Закону України Про електронну комерцію). Частиною п`ятою статті 11 Закону України «Про електронну комерцію» встановлено, що пропозиція укласти електронний договір (оферта) може включати умови, що містяться в іншому електронному документі, шляхом перенаправлення (відсилання) до нього. Особі, якій адресована пропозиція укласти електронний договір (оферта), має надаватися безперешкодний доступ до електронних документів, що включають умови договору, шляхом перенаправлення (відсилання) до них. Включення до електронного договору умов, що містяться в іншому електронному документі, шляхом перенаправлення (відсилання) до такого документа, якщо сторони електронного договору мали змогу ознайомитися з ним, не може бути підставою для визнання правочину нікчемним. Положеннями статті 12 Закону України «Про електронну комерцію» визначено, що якщо відповідно до акта цивільного законодавства або за домовленістю сторін електронний правочин має бути підписаний сторонами, моментом його підписання є використання: електронного підпису відповідно до вимог законів України Про електронні документи та електронний документообіг та Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги, за умови використання засобу електронного підпису усіма сторонами електронного правочину; електронного підпису одноразовим ідентифікатором, визначеним цим Законом; аналога власноручного підпису (факсимільного відтворення підпису за допомогою засобів механічного або іншого копіювання, іншого аналога власноручного підпису) за письмовою згодою сторін, у якій мають міститися зразки відповідних аналогів власноручних підписів. Отже, електронний підпис призначений для ідентифікації особи, яка підписує електронний документ. Статтею 18 Закону України Про електронні довірчі послуги визначено, що електронний підпис чи печатка не можуть бути визнані недійсними та позбавлені можливості розглядатися як доказ у судових справах виключно на тій підставі, що вони мають електронний вигляд або не відповідають вимогам до кваліфікованого електронного підпису чи печатки. Матеріалами справи встановлено і не заперечувалось самим позивачем, що їй відповідачем\~ було надано послуги з кредитування дистанційно та всі документи, у тому числі, заяву про приєднання до умов та правил надання банківських послуг та паспорт споживчого кредиту підписані електронним цифровим підписом позивачки та отримані нею у мобільному додатку Приват24. Вхід до акаунту приват24 здійснювався шляхом правильного введення логіну та з одночасною зміною (відновленням) паролю до приват24 за допомогою картки 4149499086991633 та правильного PIN коду до неї, а також з підтвердженням відновлення паролю за допомогою IVR-меню, при дзвінку з банку на фінансовий номер телефону клієнта [PERSON] (іпн [NUMBER] ), що стверджено даними, які містяться у додаток 1, 8): Історія за подією: (Дата зміни - Стан - логін Ідентифікатор контакту - Коментар) 2024-06-22 19:31:52 Контакт проведено (OK) +380997545560 P24AOS2 restoreaccess 2024-06-22 19:41:55 Контакт проведено (OK) +380997545560 P24AOS2 cloudacsk Документ сформований в системі «Електронний суд» 04.11.2024 5 cloudacsk("использование SmartID", "використання SmartID", "using of SmartID"). На підставі Заяви про приєднання від 22.06.2024р. Банком видана [PERSON] віртуальна кредитна картка № [NUMBER] з кредитним лімітом в розмірі 75000,00 грн., що стверджується даними додаток 4. Між тим, на офіційному сайті АТ КБ «Приватбанк» розміщено «Умови та правила здійснення банківських послуг», цей документ є публічною офертою, що містить умови та правила надання послуг банком, до якої приєднується клієнт, підписуючи заяву у відділенні банку, що визнає і позивач. Відповідно до Умов та Правил надання банківських послуг, до яких приєдналась позивачка, підписавши Анкету-Заяву, встановлено відповідно до п.2.3.1.1.2. сторони узгодили можливість використання Клієнтом наступних систем дистанційного обслуговування: Система «Приват24», в т.ч. мобільна версія, системи «LiqPay» та «Sendmoney», ATM, TCO, SMS, месенджери та будь-які інші системи «клієнт - банк», «клієнт - Інтернет - банк», «телефонний банкінг», «миттєва безконтактна оплата», якщо Банком надається така технічна можливість. Згідно п. 2.1.4.7.1, п. 2.1.4.7.2. Умов клієнт має право здійснювати операції за допомогою Безконтактного платіжного інтерфейсу (платіжні операції, в тому числі зняття готівки, отримання інформації про наявність грошових коштів на його рахунках без присутності Картки в банкоматі тощо). Процедура ідентифікації Клієнта, який бажає скористатися Безконтактним платіжним інтерфейсом, здійснюється за допомогою засобів ідентифікації, що передбачені між Банком та Клієнтом (Фінансовий номер телефону Клієнта, ПІН (у випадку, якщо встановлений на рахунку Клієнта), одноразові (динамічні) паролі, QR-код, в тому числі сформований за допомогою системи інтернет-банкінгу, CVV/CVC-кодів, тощо). Відповідно до п. 2.3.1.2.1., п. 2.3.1.2.2 Умов, система «Приват24», в т.ч. мобільна версія, призначена для управління реальними банківськими рахунками через мережу Інтернет. Система надає Клієнтам комплекс банківських послуг цілодобово в режимі реального часу з будь-якої Система «Приват24» на підставі дистанційних розпоряджень Клієнта може виконувати функції надання інформаційних послуг згідно з переліком, що зазначений в Договорі, здійснення операцій за рахунком Клієнта. Всі операції здійснюються за допомогою дистанційних розпоряджень, які оформляє Клієнт в Системі «Приват24». Відповідно до п.1.1.2.1.10. для уникнення неправомірних операцій з рахунками Клієнт зобов`язаний не залишати без нагляду телефон/пристрій, який використовується для підключення Фінансового номеру телефону Клієнта та/або доступу до програмних комплексів Банку. В разі втрати Клієнтом Фінансового номеру телефону, підозрі доступу третіх осіб до Фінансового номеру телефону та інших неправомірних дій третіх осіб із Фінансовим номером телефону Клієнт зобов`язаний негайно повідомити про це Банк в будь-якому з доступних каналів: 3700, чат-онлайн, відділення Банку. На підставі звернення Клієнта про зазначений факт Банк знімає з номера телефону Клієнта ознаку "Фінансовий" та блокує аккаунт Клієнта в Системі "Приват24" з метою уникнення можливих шахрайських операцій з рахунками Клієнта. Клієнт несе повну відповідальність за всі платіжні операції з використанням електронного платіжного засобу та/або за несанкціоноване отримання грошових коштів з рахунку третіми особами, якщо його дії чи бездіяльність призвели до втрати платіжного інструменту або індивідуальної облікової інформації, розголошення ПІНу/ індивідуальної облікової інформації або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжну операцію з використанням Платіжного інструменту. Клієнт несе відповідальність за всі операції, що супроводжуються авторизацією, включаючи операції, що супроводжуються правильним введенням нанесених на Платіжній картці даних, до моменту звернення Клієнта в Банк та блокування Платіжної картки і за всі операції, які не супроводжуються авторизацією, до моменту постановки Платіжної картки в Стоп-лист Платіжною системою. (п.1.1.10.10.1 а п. 1.1.10.10.3) Відповідно до п. 1.1.10.10.5. Клієнт несе відповідальність за виконання грошових зобов`язань за операціями, що здійснені з використанням Платіжної картки, до часу отримання Банком заяви Клієнта (Держателя Платіжної картки) або Довіреної особи Клієнта про призупинення здійснення операцій з її застосуванням і постановки платіжної картки в Стоп-лист. При отриманні такої заяви Банк має верифікувати Клієнта (Держателя Платіжної картки) і зафіксувати дату та час його звернення. Відповідно з ч.1 ст.1068 ЦК України банк зобов`язаний вчиняти для клієнта операції, які передбачені для рахунків даного виду законом, банківськими правилами та звичаями ділового обороту, якщо інше не встановлено договором банківського рахунка. Відповідно до п.7. cт.1 Закону України «Про платіжні послуги» позивач є держателем платіжного інструменту, фізичною особою, яка на законних підставах використовує платіжний інструмент для ініціювання платіжної операції з відповідного рахунку для виконання платіжних операцій або здійснює інші операції із застосуванням зазначеного платіжного інструмент. Пунктами 13,56 ст.1 цього Закону визначено, платіжна картка електронний платіжний засіб. Електронний платіжний засіб - платіжний інструмент, реалізований на будь-якому носії, що містить в електронній формі дані, необхідні для ініціювання платіжної операції та/або здійснення інших операцій, визначених договором з емітентом. Згідно зі ст. 43 Закону України "Про платіжні послуги": Надавач платіжних послуг зобов`язаний прийняти до виконання надану ініціатором платіжну інструкцію, за умови що платіжна інструкція оформлена належним чином та немає законних підстав для відмови в її прийнятті. Закон України "Про платіжні послуги" містить у даному випадку спеціальну статтю, під час виконання платіжних операцій, а саме ст. 87, згідно з якою: Платник несе відповідальність перед надавачем платіжних послуг, що його обслуговує, відповідно до умов укладеного між ними договору про надання платіжних послуг. Платник несе відповідальність за відповідність інформації, зазначеної ним у платіжній інструкції, суті платіжної операції. У разі виявлення невідповідності інформації платник має відшкодувати надавачу платіжних послуг шкоду, заподіяну внаслідок такої невідповідності інформації. Платник зобов`язаний відшкодувати шкоду, заподіяну надавачу платіжних послуг, що його обслуговує, внаслідок недотримання цим платником вимог щодо захисту інформації і здійснення неправомірних дій з Документ сформований в системі «Електронний суд» 04.11.2024 7 компонентами платіжної інфраструктури (у тому числі платіжними інструментами, обладнанням, програмним забезпеченням). У разі недотримання користувачем зазначених вимог надавач платіжних послуг, що обслуговує платника, звільняється від відповідальності перед платником за виконання платіжних операцій. Частиною 5 статті 87 вказаного Закону визначено, що до моменту повідомлення емітента про факт втрати платіжного інструменту та/або індивідуальної облікової інформації відповідно до статті 38 цього Закону ризик збитків від виконання неналежних платіжних операцій та відповідальність за них покладаються на платника. З моменту повідомлення платником емітента про факт втрати платіжного інструменту та/або індивідуальної облікової інформації ризик збитків від виконання неакцептованих/неналежних платіжних операцій та відповідальність покладаються на емітента. Момент, з якого настає відповідальність емітента, має бути чітко визначений умовами договору, укладеного між користувачем та емітентом. Згідно статті 38 Закону Про платіжні послуги, втратою електронного платіжного засобу є неможливість здійснення користувачем контролю (володіння) за електронним платіжним засобом, неправомірне заволодіння та/або використання електронного платіжного засобу чи його реквізитів та/або індивідуальної облікової інформації. Втратою індивідуальної облікової інформації є неможливість здійснення платником використання індивідуальної облікової інформації, неправомірне заволодіння та/або використання чи загроза заволодіння та/або використання іншими особами індивідуальної облікової інформації або її компонентів. Пунктом 20 статті 38 Закону передбачено наступні обов`язки користувача, якому наданий електронний платіжний засіб: 1) надати емітенту інформацію для здійснення контактів у порядку, визначеному договором; 2) зберігати та використовувати електронний платіжний засіб відповідно до вимог законодавства України та умов договору, укладеного з емітентом; 3) не допускати використання електронного платіжного засобу особами, які не мають на це права; 4) не повідомляти та іншим чином не розголошувати індивідуальну облікову інформацію та/або іншу інформацію, що дає змогу ініціювати платіжні операції; 5) негайно після того, як така інформація стала йому відома, повідомити емітента у спосіб та каналами зв`язку, передбаченими договором між емітентом та платником, про факт втрати електронного платіжного засобу та/або факт втрати індивідуальної облікової інформації. Встановлено, Банком було проведено перевірку щодо проведених 25 інтернет переказів на загальну суму 72570,00 грн. з карти 5457082250801102 клієнта [PERSON] (іпн 2684209044) та встановлено, що згідно логів входу до приват24 клієнтки [PERSON] (іпн [NUMBER] ) 22.06.2024p. о 19:35:06 зафіксований вхід мобільного пристрою SM-N971N|SAMSUNG 04DDECC0BAEFAF3B) з ір адреси 46.211.90.183 (провайдер Kyivstar). 8 (imei Вхід до акаунту приват24 здійснювався шляхом правильного введення логіну та з одночасною зміною (відновленням) паролю до приват24 за допомогою картки [NUMBER] та правильного PIN коду до неї, а також з підтвердженням авторизації та зміни паролю за допомогою (IVR-опитування) шляхом телефонного дзвінка з банку на фінансовий номер клієнта [PERSON] (іпн-2684209044) Авторизацію підтверджено в IVR 2024-06-22 19:31:52 Контакт проведено (OK) +380997545560 P24AOS2 restoreaccess Отримавши доступ до акаунту Приват-24 клієнтки [PERSON] (іпн [NUMBER] ) треті особи отримали повні дані (номер, термін дії, СVV2 код) карток, та можливість проводити підтвердження платежів, та збільшувати кредитні ліміти, та ліміти оплати в інтернеті, можливість оформляти (перевипускати) картки за допомогою Приват-24, оформляти кредити (в тому числі оплата частинами), підключати картки для до безконтактної оплати шляхом ручного введення № картки, терміну дії та СVV2 коду, а також відновлювати (змінювати) PIN коди карток, змінювати спосіб оповіщування про проведені операції (у вигляді СМС, push повідомлень в мобільному додатку приват24, та месенджер Telegram). 22.06.2024 року о 19:42:53 за допомогою приват24 клієнтки [PERSON] (іпн [NUMBER] ) була відкрита віртуальна кредитна картка Універсальна 5457082250801102 (додаток 4) . 22.06.2024 року о 19:42:53 за допомогою приват24 по картці [NUMBER] був згенерований СVV2 код (додаток 5). Згідно виписки по картковому рахунку [NUMBER] в період часу з 23.06.2024 з 03:26 по 25.06.2024 р. 03:33 з картки були здійсненні 25 інтернет переказів на загальну суму 72570,00 грн.: 23/06/2024 03:26:39 24/06/2024 P10 F DB -1,742.50 UAH -1,742.50 675004 7399 E0175737 UKR WWW.IPAY.UA.*BUSINESS, IPAY.UA*BUSINESS, P 10 Послуги WWW.IPAY.UA.*business, KYIV 23/06/2024 03:27:53 24/06/2024 P10 F DB -1,640.00 UAH-1,640.00 318008 7399 E0175737 UKR WWW.IPAY.UA.*BUSINESS, IPAY.UA*BUSINESS, P 10 Послуги WWW.IPAY.UA.*business, KYIV 23/06/2024 03:29:52 24/06/2024 P10 F DB -1,537.50 UAH -1,537.50 411012 7399 E0175737 UKR WWW.IPAY.UA.*BUSINESS, IPAY.UA*BUSINESS, P 10 Послуги WWW.IPAY.UA.*business, KYIV 24/06/2024 02:28:26 25/06/2024 P10 F DB -3,075.30 UAH -3,075.30 970017 7399 E0175737 UKR WWW.IPAY.UA.*BUSINESS, IPAY.UA*BUSINESS, P 10 Послуги WWW.IPAY.UA.*business, KYIV 24/06/2024 02:29:41 25/06/2024 P10 F DB -3,075.30 UAH -3,075.30 694021 7399 E0175737 UKR WWW.IPAY.UA.*BUSINESS, IPAY.UA*BUSINESS, P 10 Послуги WWW.IPAY.UA.*business, KYIV 24/06/2024 02:30:39 25/06/2024 P10 F DB -3,075.30 UAH -3,075.30 621025 7399 E0175737 UKR WWW.IPAY.UA.*BUSINESS, IPAY.UA*BUSINESS, P 10 Послуги WWW.IPAY.UA.*business, KYIV Документ сформований в системі «Електронний суд» 04.11.2024 9 24/06/2024 02:31:33 25/06/2024 P10 F DB -3,075.30 UAH -3,075.30 366029 7399 E0175737 UKR WWW.IPAY.UA.*BUSINESS, IPAY.UA*BUSINESS, P 10 Послуги WWW.IPAY.UA.*business, KYIV 24/06/2024 02:32:22 25/06/2024 P10 F DB -3,075.30 UAH -3,075.30 922033 7399 E0175737 UKR WWW.IPAY.UA.*BUSINESS, IPAY.UA*BUSINESS, P 10 Послуги WWW.IPAY.UA.*business, KYIV 24/06/2024 02:33:21 25/06/2024 P10 F DB -3,075.30 UAH -3,075.30 888037 7399 E0175737 UKR WWW.IPAY.UA.*BUSINESS, IPAY.UA*BUSINESS, P 10 Послуги WWW.IPAY.UA.*business, KYIV 24/06/2024 02:34:12 25/06/2024 P10 F DB -3,075.30 UAH -3,075.30 002041 7399 E0175737 UKR WWW.IPAY.UA.*BUSINESS, IPAY.UA*BUSINESS, P 10 Послуги WWW.IPAY.UA.*business, KYIV 25/06/2024 03:06:14 26/06/2024 P10 F DB -3,075.30 UAH -3,075.30 512048 7399 E0175737 UKR WWW.IPAY.UA.*BUSINESS, IPAY.UA*BUSINESS, P 10 Послуги WWW.IPAY.UA.*business, KYIV 25/06/2024 03:09:10 26/06/2024 P10 F DB -3,075.30 UAH -3,075.30 855052 7399 E0175737 UKR WWW.IPAY.UA.*BUSINESS, IPAY.UA*BUSINESS, P 10 Послуги WWW.IPAY.UA.*business, KYIV 25/06/2024 03:19:18 26/06/2024 P10 F DB -3,075.30 UAH -3,075.30 342056 7399 E0175737 UKR WWW.IPAY.UA.*BUSINESS, IPAY.UA*BUSINESS, P 10 Послуги WWW.IPAY.UA.*business, KYIV 25/06/2024 03:20:24 26/06/2024 P10 F DB -3,075.30 UAH -3,075.30 292060 7399 E0175737 UKR WWW.IPAY.UA.*BUSINESS, IPAY.UA*BUSINESS, P 10 Послуги WWW.IPAY.UA.*business, KYIV 25/06/2024 03:21:32 26/06/2024 P10 F DB -3,075.30 UAH -3,075.30 119064 7399 E0175737 UKR WWW.IPAY.UA.*BUSINESS, IPAY.UA*BUSINESS, P 10 Послуги WWW.IPAY.UA.*business, KYIV 25/06/2024 03:22:25 26/06/2024 P10 F DB -3,075.30 UAH -3,075.30 945068 7399 E0175737 UKR WWW.IPAY.UA.*BUSINESS, IPAY.UA*BUSINESS, P 10 Послуги WWW.IPAY.UA.*business, KYIV 25/06/2024 03:24:12 26/06/2024 P10 F DB -3,075.30 UAH -3,075.30 723072 7399 E0175737 UKR WWW.IPAY.UA.*BUSINESS, IPAY.UA*BUSINESS, P 10 Послуги WWW.IPAY.UA.*business, KYIV 25/06/2024 03:25:35 26/06/2024 P10 F DB -3,075.30 UAH -3,075.30 441076 7399 E0175737 UKR WWW.IPAY.UA.*BUSINESS, IPAY.UA*BUSINESS, P 10 Послуги WWW.IPAY.UA.*business, KYIV 25/06/2024 03:26:30 26/06/2024 P10 F DB -3,075.30 UAH -3,075.30 528080 7399 E0175737 UKR WWW.IPAY.UA.*BUSINESS, IPAY.UA*BUSINESS, P 10 Послуги WWW.IPAY.UA.*business, KYIV 25/06/2024 03:27:34 26/06/2024 P10 F DB -3,075.30 UAH -3,075.30 882084 7399 E0175737 UKR WWW.IPAY.UA.*BUSINESS, IPAY.UA*BUSINESS, P 10 Послуги WWW.IPAY.UA.*business, KYIV 04.11.2024 10 25/06/2024 03:28:31 26/06/2024 P10 F DB -3,075.30 UAH -3,075.30 022088 7399 E0175737 UKR WWW.IPAY.UA.*BUSINESS, IPAY.UA*BUSINESS, P 10 Послуги WWW.IPAY.UA.*business, KYIV 25/06/2024 03:29:29 26/06/2024 P10 F DB -3,075.30 UAH -3,075.30 482092 7399 E0175737 UKR WWW.IPAY.UA.*BUSINESS, IPAY.UA*BUSINESS, P 10 Послуги WWW.IPAY.UA.*business, KYIV 25/06/2024 03:30:18 26/06/2024 P10 F DB -3,075.30 UAH -3,075.30 782096 7399 E0175737 UKR WWW.IPAY.UA.*BUSINESS, IPAY.UA*BUSINESS, P 10 Послуги WWW.IPAY.UA.*business, KYIV 25/06/2024 03:31:13 26/06/2024 P10 F DB -3,075.30 UAH -3,075.30 106100 7399 E0175737 UKR WWW.IPAY.UA.*BUSINESS, IPAY.UA*BUSINESS, P 10 Послуги WWW.IPAY.UA.*business, KYIV 25/06/2024 03:32:45 26/06/2024 P10 F DB -3,075.30 UAH -3,075.30 550104 7399 E0175737 UKR WWW.IPAY.UA.*BUSINESS, IPAY.UA*BUSINESS, P 10 Послуги WWW.IPAY.UA.*business, KYIV Грошові кошти в в загальній сумі 72570,00 грн. грн. з карткового рахунку [NUMBER] були списані шляхом ручного введення № картки, терміну дії та CVV2 коду, з підтвердженням платежу за допомого 3D-Secure (додаток 6), за допомогою платіжного сервісу WWW.IPAY.UA (термінал E0175737 мерчант АТ "РАЙФФАЙЗЕН БАНК АВАЛЬ) на рахунок IBAN: [NUMBER] , відкритого в АТ "ПУМБ" на імя [PERSON] ( [INFO] , іпн [NUMBER] , зареєстрований за адресою [ADDRESS] ). Підтвердження платежів проводилось за допомогою push повідомлень в мобільному додатку приват24, про що свідчать входи до акаунту клієнтки [PERSON] (іпн [NUMBER] ) під час проведення операцій, що свідчить проте, що [PERSON] провела компрометацію свого логіну до Приват24, дані картки [NUMBER] та правильний PIN-код до неї, а також підтвердила зміну (відновлення паролю) до приват24 за допомогою IVR-опитування, в результаті чого доступ до її акаунту отримали треті особи, а відтак, втрата грошей сталася через власну недбалість та власну бездіяльність Позивача по захисту власних персональних даних і коштів. Верховним Судом прийнята Постанова суду від 01 липня 2020 р. у справі №712/9107/18 (провадження № 61-9877св19), якою підтверджуються вищевказані правові висновки по цій справі щодо провини в подібних ситуаціях саме Позивача/клієнта через його власну бездіяльність по захисту власних персональних даних, що дало змогу третім особам отримати вільний доступ до Приват24 Позивача, а отже, у цьому випадку та у цій справі ризик збитків від здійснення операцій та відповідальність за них несе повністю позивачка. Так, пунктами 3,4 ч.20 ст.38 Закону України «Про платіжні послуги» зазначено, що користувач, якому наданий електронний платіжний засіб, зобов`язаний: ….. 3) не допускати використання електронного платіжного засобу особами, які не мають на це права; 4) не повідомляти та іншим чином не розголошувати індивідуальну облікову інформацію та/або іншу інформацію, що дає змогу ініціювати платіжні операції. Як зазначалось вище, укладення спірного договору та перекази коштів було переведено через інтернет банкінг «Приват24», що не заперечується позивачем. Як змінити логін/пароль входу до Приват24. Приват24 система дистанційного обслуговування клієнтів, офіційний канал зв`язку (обміну інформацією) між Банком та Клієнтом. Пароль унікальна послідовність із символів і цифр, використовувана для ідентифікації клієнта в Приват24. Для входу до система Приват24 клієнт повинен ввести логін та пароль. Логін це номер мобільного телефону клієнта. Пароль унікальна послідовність із символів і цифр, яка відома лише клієнту. Для того щоб відновити/змінити пароль, необхідно перейти в меню налаштувань та натиснути на кнопку „відновити пароль. Після того на екрані вводу паролю клієнту потрібно підтвердити свої дії, прийнявши дзвінок з банку та виконати озвучені інструкції. В випадку якщо зміна паролю буде успішно підтверджена, наступним кроком буде додаткова перевірка - введення паролю однієї із карток клієнта. Для цього клієнту необхідно вибрати із списку одну із запропонованих карток і ввести PIN-код від неї. Після кожного натискання на цифру їх положення змінюється. Щодо зміни логіну в Приват24, то його можливо змінити лише після того, як було здійснено вхід до Приват24, проте, як зазначалося вище, щоб зайти до Приват24 необхідно не лише мати номер телефону, але й знати пароль входу або ж у випадку його зміни знати ПІН-код будь-якої своєї активної картки, що може знати лише сам клієнт банку. Підсумовуючи вищезазначене суд приходить до висновоку, що недостатньо лише перевипустити сім-картку Клієнта або мати фінансовий телефон клієнта, потрібно ще обов`язково знати пароль входу до Приват24 або щоб його змінити знати ПІН-код картки Клієнта, щоб зняти кошти в Банкоматі без картки необхідно також знати ПІН-код картки з якої знімаються кошти, для того щоб змінити фінансовий номер необхідно в обов`язковому випадку вводити ПІН-код картки, для того, щоб перевести гроші через IVR- меню необхідно знати 4 цифри карток, а без розголошення з боку самого позивача ПІН-коду своєї картки, номеру своєї карти, інша особа навіть не змогла б, ні зайти до Приват24, ні змінити пароль до Приват24, ні зняти чи переказати кошти. Отже, самою позивачкою були порушені Умови і правила надання банківських послуг, а саме: п. 2.1.4.5.1., 2.1.4.5.2. умов, якими передбачено, що Клієнт зобов`язаний НЕ передавати Картки, ПІНи, постійний пароль, одноразові паролі і контрольну інформацію третім особам, не використовувати Картки або нанесені на них дані в цілях, не передбачених цим Договором, або що суперечать чинному законодавству. Клієнт зобов`язаний вживати необхідних заходів для запобігання втрати, пошкодження, викрадення Картки, доступу третіх осіб до Картки, в тому числі до інформації, нанесеної на неї. Відповідно до п. 1.1.10.10.9. Банк не несе відповідальності за операції, що супроводжуються правильним введенням ПІНа або нанесених на Картці даних. Клієнт несе повну відповідальність за всі платіжні операції з використанням електронного платіжного засобу та/або за несанкціоноване отримання грошових коштів з рахунку третіми особами, якщо його дії чи бездіяльність призвели до втрати платіжного інструменту або індивідуальної облікової інформації, розголошення ПІНу/ індивідуальної облікової інформації або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжну операцію з використанням Платіжного інструменту. Клієнт несе відповідальність за всі операції, що супроводжуються авторизацією, включаючи операції, що супроводжуються правильним введенням нанесених на Платіжній картці даних, до моменту звернення Клієнта в Банк та блокування Платіжної картки і за всі операції, які не супроводжуються авторизацією, до моменту постановки Платіжної картки в Стоп-лист Платіжною системою. (п.1.1.10.10.1 а п. 1.1.10.10.3). Відповідно до пунктів 136,140 Розділу VIІ Постанови Правління НБУ від 29.07.2022 №164, якою затверджено Положення про порядок емісії та еквайрингу платіжних інструментів, користувач зобов`язаний зберігати та використовувати платіжні інструменти відповідно до вимог законодавства України та умов договору, укладеного з емітентом, і не допускати використання платіжних інструментів особами, які не мають на це законного права або повноважень. Користувач зобов`язаний не повідомляти та іншим чином не розголошувати індивідуальну облікову інформацію та/або іншу інформацію, що дає змогу ініціювати платіжні операції, та негайно після того, як йому стало відомо про факт втрати такої інформації та/або платіжного інструменту, повідомити про це емітента в спосіб та каналами зв`язку, визначеними договором між емітентом та користувачем. До моменту повідомлення емітента про факт втрати платіжного інструменту та/або індивідуальної облікової інформації ризик збитків від виконання неналежних платіжних операцій та відповідальність за них покладаються на користувача. З моменту повідомлення користувачем емітента про факт втрати платіжного інструменту та/або індивідуальної облікової інформації ризик збитків від виконання неакцептованих/неналежних платіжних операцій та відповідальність покладаються на емітента. Момент, з якого настає відповідальність емітента, має бути чітко визначений умовами договору, укладеного між користувачем та емітентом. Пунктом 146 вказаної Постанови визначено, що власник рахунку не несе відповідальності за платіжні операції, здійснені без автентифікації платіжного інструменту і його держателя, крім випадків, якщо доведено, що дії чи бездіяльність власника рахунку/держателя призвели до втрати, незаконного використання ПІНу або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції. Згідно визначень термінів Постанови, автентифікація - процедура, що дає змогу надавачу платіжних послуг установити та підтвердити особу користувача та/або належність користувачу певного платіжного інструменту, наявність у нього підстав для використання конкретного платіжного інструменту, у тому числі шляхом перевірки індивідуальної облікової інформації користувача. Оскільки, банком здійснювалась автентифікація користувача під час здійснення спірних фінансових операції про переведеня коштів, відповідальність за вчинені операції покладається виключно на власника рахунку, тобто позивачку, оскільки приписами Закону України Про платіжні послуги, Постанови НБУ №164, Умовами та Правилами визначено, що відповідальність за здійснення всіх операцій за карткою несе безпосередньо сам позивач до моменту письмової заяви про блокування коштів та/або постановки картки в СТОП-ЛИСТ. Таким чином, до повідомлення банку про постановку карти в СТОПЛИСТ платіжної системи, способом обумовленим договором, відповідальність за операції, ініційовані за допомогою платіжної картки несе її держатель. Оскільки позивачка повідомила банк про факт транзакцій вже після проведення спірних транзакцій, а саме 26.07.2024р., тобто практично через місяць після поодії, що явно не відповідає приписам пунктів 6.7,6.8 Положення №223, згідно яких банк у разі здійснення недозволеної або некоректно виконаної платіжної операції, якщо користувач невідкладно повідомив про платіжні операції, що ним не виконувалися, а відтак, саме вона має особисто нести цивільно-правову відповідальність, оскільки, як встановлено, вона невідкладно не повідомила банк про платіжні операції, що нею не виконувалися- таке повідомлення від неї надійшло майже через місяць після спірних транзакцій. Суд також звертає увагу і на ту обставину, що в архівах банку не виявлено звернень позивачки з дорученням про постанову її карти в СТОПЛИСТ платіжної системи, або з вимогою про блокування картки до моменту зняття коштів. Окрім того, право власності на кошти, після їх перерахування на розрахункові рахунки набуває одержувач і в разі безпідставного їх отримання несе відповідальність за ст.1212 ЦК України. Так, згідно проведеної перевірки СБ, одержувачем коштів за всіма переказами являється [PERSON] ( [INFO] ,іпн- [NUMBER] , зареєстрований за адресою [ADDRESS] ). Між тим, відповідно до положень ч.6 ст.81 ЦПК України доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Статтею 78 ЦПК України встановлена вимога щодо допустимості доказів, на які посилаються сторони. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування (ч.2 ст.78 ЦПК України), не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування. З огляду на вищезазначене суд вважає, що позивачкою не доведено, що кошти переведені без її волевиявлення, не за її власним розпорядженням, а наявність кримінального провадження не може свідчити, у силу презумпції невинуватості, про вчинення злочину стосовно позивача до винесення вироку, яким такі обставини можуть бути встановлені, а також не може бути і підставою для звільнення її від обов`язку належного виконання зобов`язання та виконання Умов та Правил про надання банківських послуг у випадку настання певних обставин, передбачених ними, оскільки, як встановлено матеріалами справи, клієнтом невідкладно не вжито заходів щодо запобігання втрати чи розкрадання картки, ПІНу (персонального ідентифікаційного номера) або використання іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції, а відтак, в даному випадку відповідальність за операції, що проводилися, несе тільки клієнт. При цьому, суд бере до уваги постанову Верховного Суду від 10.07.2019р. у справі N 522/22780/15-ц (провадження N 61-23040св18) з наступним висновком: «...суди не взяли до уваги, що саме на позивача покладено обов`язок нерозголошення (нерозкриття) інформації за рахунком в результаті використання клієнтом паролів, ПІН-кодів, CVV-кодів, як і обов`язок повідомлення банку в разі втрати, викрадення платіжної картки та розголошення. Таким чином, враховуючи, що операція з переказу коштів у сумі 9 600, 00 грн була здійснена 09 січня 2015 року в мережі Інтернет з використання реквізитів платіжної картки, у тому числі CVV-коду, які відомі тільки власнику картки, АТ "Ощадбанк" не повинен нести відповідальність за дану операцію. Отже, оскільки операція щодо переказу коштів була здійснена із використання реквізитів платіжної картки, у тому числі номеру карти, ПІН-коду, CVV коду, які відомі тільки власнику картки, Банк не повинен нести відповідальності за дану операцію.» Аналогічний висновок міститься у постановах Верховного Суду від 05 червня 2019 року у справі № 712/4463/16-ц (провадження № 61-22267св18), від 03 липня 2019 року у справі №161/6089/17 (провадження № 61-25553св18). У зв`язку з тим, що у задоволенні позову відмовлено, а позивач був звільнений від сплати судового збору при зверненні до суду на підставі Закону України «Про захист прав споживача», судовий збір необхідно віднести на рахунок держави.

Outcome: dismissed