Jurisdiction: civil
Date: 2025-10-22 00:00:00

У квітні 2024 року представник позивача [PERSON] адвокат Савелова Юлія Михайлівна звернулася до Ірпінського міського суду Київської області з позовом до Гостомельської територіальної громади в особі Гостомельської селищної військової адміністрації Бучанського району Київської області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог Приватний нотаріус Бучанського районного територіального округу Київської області Шех Ксенія Григорівна про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що [INFO] померла мати Позивача, [PERSON] . До складу спадкового майна ввійшла 1/7 частки квартири [ADDRESS] . Позивач, [PERSON] , з метою реалізації свого права на прийняття спадщини звернувся до приватного нотаріуса Бучанського районного нотаріального округу Київської області Шех К.Г. із відповідною заявою. Нотаріусом було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, оскільки пропущено строк для прийняття спадщини відповідно до ст. 1270 Цивільного кодексу України, який становить шість місяців з часу відкриття спадщини, тобто з дати смерті спадкодавця. Нотаріусом рекомендовано звернутися до суду з позовом про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Як зазначає представник позивача, протягом встановленого законом строку для прийняття спадщини після смерті матері Позивач не звертався із заявою про відкриття спадщини з поважних причин, а саме: проживання на значній відстані від спадкового майна, складні умови праці, пов`язані з волонтерською діяльністю у зоні бойових дій та тимчасове перебування у зоні окупації під час воєнного стану. На підставі викладеного, а також з урахуванням того, що позивачем пропущений незначний строк для прийняття спадщини, представник позивача просить суд надати [PERSON] додатковий строк в 3 (три) місяці з дня набрання рішенням законної сили для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] . Ухвалою Ірпінського міського суду Київської області від 30 квітня 2024 року цивільну справу було передано за підсудністю до Києво-Святошинського районного суду Київської області. Ухвалою судді Києво-Святошинського районного суду Київської області Волчка А.Я. від 28 червня 2024 року провадження в справі було відкрито в порядку загального позовного провадження із призначенням підготовчого судового засідання. Згідно розпорядження керівника апарату Києво-Святошинського районного суду Київської області Распутної Н.О. щодо повторного автоматичного розподілу справи № 2346 від 29 листопада 2024\~року та\~протоколу повторного\~автоматичного розподілу\~судової справи\~між суддями\~від 29 листопада 2024 року, який проведений відповідно до пунктів 2.3.49, 2.3.50 Положення про автоматизовану систему документообігу суду, дану справу передано для розгляду судді Фінагеєвій І.О. Ухвалою судді Києво-Святошинського районного суду Київської області Фінагеєвої І.О. від 29 листопада 2024 року провадження в справі було прийнято в порядку загального позовного провадження із призначенням підготовчого судового засідання. Ухвалою судді Києво-Святошинського районного суду Київської області Фінагеєвої І.О. від 20 березня 2025 року заяву представника позивача про витребування доказів було задоволено. Витребувано у приватного нотаріуса Бучанського районного нотаріального округу Київської області Шех Ксенії Григорівни, адреса: 08202, Київська область, м. Ірпінь, вул. Кіріченка, 6, належним чином завірену копію спадкової справи № 68/2023 після смерті [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] . Ухвалою судді Києво-Святошинського районного суду Київської області Фінагеєвої І.О. від 20 березня 2025 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду. 30 червня 2025 року на адресу суду від приватного нотаріуса Бучанського районного нотаріального округу Київської області Шех Ксенії Григорівни надійшла належним чином завірена копія спадкової справи № 68/2023, заведена після смерті [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] . У судове засідання позивач та його представник не з`явилися, про дату час та місце слухання справи сповіщені належним чином. Представник позивача надала суду заяву, в якій просила розглядати справу за відсутності сторони позивача, вимоги заяви підтримала та просила задовольнити. У судове засідання представник відповідача не з`явився, про дату, час та місце слухання справи сповіщений належним чином, про причини неявки суд не повідомив. Будь-яких заяв, клопотань станом на час прийняття рішення до суду не надходило. У судове засідання третя особа не з`явилася, про час, дату та місце розгляду справи повідомлена належним чином, про причини неявки суд не повідомила. Будь-яких заяв, клопотань станом на час прийняття рішення до суду не надходило. У зв`язку з неявкою сторін в силу ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. У відповідності до ч. 5 ст. 268 ЦПК України датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення. Відповідно до постанови КЦС ВС від 30 вересня 2022 року за №761/38266/14 якщо проголошення судового рішення не відбувається, то датою його ухвалення є дата складення повного судового рішення, навіть у випадку, якщо фактичне прийняття такого рішення відбулось у судовому засіданні, яким завершено розгляд справи і в яке не з`явились всі учасники такої справи. При цьому, дата, яка зазначена як дата ухвалення судового рішення, може бути відмінною від дати судового засідання, яким завершився розгляд справи і у яке не з`явились всі учасники такої справи. Суд, з`ясувавши дійсні обставини справи та дослідивши письмові докази, дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню з таких підстав. Судом встановлено, що [PERSON] народився [INFO] , що підтверджується копією свідоцтва про народження серії [NUMBER] , виданого 05 липня 1995 року Горенською сільською Радою К-Святошинського р-ну, Київської обл. (актовий запис від 05 липня 1995 року №\~24). Батьками особи вказані: батько [PERSON] , мати [PERSON] . Відповідно до копії свідоцтва про розірвання шлюбу серії [NUMBER] , виданого 26 вересня 2005 року Відділом реєстрації актів цивільного стану Києво-Святошинського районного управління юстиції Київської області, шлюб між [PERSON] та [PERSON] розірвано, про що в Книзі реєстрації розірвань шлюбів зроблено відповідний актовий запис за №\~511 від 26 вересня 2005 року. Після реєстрації розірвання шлюбу [PERSON] присвоєно прізвище « [PERSON] ». Відповідно до\~копії свідоцтва\~про смерть\~серії [NUMBER] ,\~виданого 08\~березня 2023\~року Київським\~відділом державної\~реєстрації смерті\~Центрального міжрегіонального\~управління Міністерства\~юстиції (м.\~Київ), [PERSON] , [INFO] , померла [INFO] у віці 48 років, про що 08 березня 2023 року складено відповідний актовий запис №\~4763. Згідно Витягу зі Спадкового реєстру № 74555459, виданого 31 жовтня 2023 року приватним нотаріусом Шех К.Г., 31 жовтня 2023 року до спадкового реєстру було внесено запис № 71488158 про реєстрацію спадкової справи за № 68/2023. Спадкодавець [PERSON] . Постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 31 жовтня 2023 року, приватним нотаріусом Бучанського районного нотаріального округу Київської області Шех Ксенією Григорівною, [PERSON] було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на майно, що залишилося після смерті матері [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] , у зв`язку із пропуском строку для прийняття спадщини. Відповідно до ст. 15, 16 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способом захисту цивільних прав та інтересів може, зокрема, бути припинення дії, яка порушує право. Статтею 11 ЦПК України визначено, що суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Згідно зі ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (ст. 1218 ЦК України). За приписами ст. 1223 ЦК України передбачено, що право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у ст. 1261-1265 цього Кодексу. За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ст. 1220, 1222, 1270 ЦК України). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК України). Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її (ч. 1 ст. 1272 ЦК України). Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, суд має досліджувати поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Зазначена правова позиція висловлена Верховним Судом України у постановах від 26 вересня 2012 року в справі № 6-85цс12, від 04 листопада 2015 року в справі № 6-1486цс15 і підтримана Верховним Судом, зокрема, у постановах від 28 лютого 2018 року в справі №\~318/1037/15, від 21 жовтня 2019 року в справі № 662/1724/18, від 24 січня 2020 року в справі №\~192/1663/17. При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропуску шестимісячного строку для прийняття спадщини, визначеного статтею 1270 ЦК України, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку, з урахуванням встановлених судом фактичних обставин справи. У постановах від 11 липня 2018 року в справі № 381/4482/16-ц та від 11 листопада 2020 року в справі № 750/262/20, від 28 березня 2022 року в справі № 750/2158/21 Верховний Суд зробив висновки про те, що поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: тривала хвороба спадкоємців; велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Водночас, судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна та відкриття спадщини, похилий вік, непрацездатність, невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови тощо. Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про смерть спадкодавця, то немає правових підстав для визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Як на поважну причину пропуску строку для прийняття спадщини, позивач посилається на те, що він через повномасштабне вторгнення рф на територію України, він змінив своє місце проживання та переїхав з с. Горенка до Тернопільської області, де почав займатися волонтерською діяльністю, що підтверджується Довідкою №13 від 18 березня 2024 року наданою ФОП [PERSON] , відповідно до якої, [PERSON] на безкоштовній основі здійснював у період з 01 серпня 2023 року по 30 жовтня 2023 року безперервно спільно з ФОП [PERSON] керування вантажними транспортними автомобілями, які перевозили гуманітарні вантажі для потреб Збройних сил України, територіальної оборони, цивільного населення з Тернопільської та Львівської областей до зон бойових дій на сході України. Враховуючи обставини цієї конкретної справи, а саме введення у країні воєнного стану, пов`язаного із військовою агресією російської федерації проти України, активні бойові дії, незначний часовий проміжок між закінченням строку прийняття спадщини та подачею позивачем нотаріусу заяви про прийняття спадщини, суд вбачає наявність підстав для визначення позивачу додаткового строку для прийняття спадщини на підставі ч. 3 ст. 1272 ЦК України. Близькі за\~змістом висновки\~містяться в\~постановах Верховного\~Суду від\~10\~липня 2024\~року в\~справі №\~522/13476/23\~(провадження\~№ 61-7645св24),\~від 14\~серпня 2024\~року в\~справі №\~537/3556/22\~(провадження\~№ 61-2839св24),\~від 19\~грудня 2024\~року в справі № 553/6658/22 (провадження № 61-1827св24). При цьому суд враховує, що згідно з ч. 1 ст. 8 Конституції України, в Україні визнається і дії принцип верховенства права. У ст. 41 Конституції України та ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, до якої Україна приєдналася відповідно до Закону України від 17 липня 1997 року № 475/97-ВР «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів № 2, 4, 7 та 11 до Конвенції», закріплено принцип непорушності права приватної власності, який означає право особи на безперешкодне користування своїм майном та закріплює право власника володіти, користуватися і розпоряджатися належним йому майном, на власний розсуд вчиняти щодо свого майна будь-які угоди, відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших. Згідно ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру. Оскільки, позивач в інший спосіб, крім як звернутися з позовом до суду про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини, захистити своє порушене право не може, а також враховуючи той факт, що у відповідача відсутні заперечення з приводу заявлених позивачем позовних вимог, тому суд дійшов висновку, про можливість надати позивачу додатковий строк для прийняття спадщини. На підставі\~викладеного,\~

Outcome: approved