Jurisdiction: civil
Date: 2025-10-21 00:00:00

06.05.2025 адвокат Працевитий Г.О., який діє в інтересах [PERSON] , звернувся до суду з наведеним позовом, в обґрунтування якого зазначав наступне. [PERSON] з 30.12.2010 року перебував у трудових відносинах з ПАТ «Запоріжсталь», працював на посадах дозувальник, агломератник в агломераційному цеху у шкідливих умовах праці. 04.04.2024 року позивач звільнений за власним бажанням, у зв`язку з виходом на пенсію, згідно зі ст. 38 КЗпП України. Медичним висновком лікарсько-експертної комісії спеціалізованого профпатологічного закладу охорони здоров`я про наявність (відсутність) хронічного професійного захворювання (отруєння) № 5/35 від 31.01.2025, складеним Клінікою професійних захворювань Державної установи «Інститут медицини праці імені Ю.І. Кундієва Національної академії медичних наук України», встановлено наявність хронічного професійного захворювання (отруєння) у [PERSON] та складено повідомлення від 31.01.2025 про хронічне професійне захворювання (отруєння) за формою П-3. 12.02.2025 дане повідомлення було направлено на адресу відповідача та третьої особи для подальшого створення комісії та проведення розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання у позивача, згідно Порядку розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві, затвердженого Постановою Кабінета Міністрів України від 17.04.2019 р. № 337 (далі- Порядку № 337), яка створюється протягом трьох робочих днів з дня отримання повідомлення за формою П-3. Проте, станом на час звернення позивача до суду комісія з розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання у [PERSON] створена не була з причин не надання відповідачем до Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці інформації про прізвище, ім`я, по батькові та посаду представника (представників), якого пропонується включити до складу комісії. Отже, бездіяльність ПАТ «Запоріжсталь» щодо ненадання письмової інформації про прізвище, ім`я, по батькові та посаду представника (представників) роботодавця, якого пропонується включити до складу комісії з розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння) у [PERSON] порушує право позивача на своєчасне розслідування його професійного захворювання та подальше оформлення соціальних виплат, що в свою чергу спричиняє моральні страждання, які позивач оцінює в 200\~000,00 грн. Таким чином, адвокат Працевитий Г.О., який діє в інтересах [PERSON] , у позові просив визнати бездіяльність ПАТ «Запоріжсталь» щодо ненадання Південно-Східному міжрегіональному управлінню Держпраці письмової інформації про прізвище, ім`я, по батькові та посаду представника (представників), якого пропонується включити до складу комісії з розслідування, неправомірною. Зобов`язати ПАТ «Запоріжсталь» надати до Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці письмову інформацію про прізвище, ім`я, по батькові та посаду представника (представників), якого пропонується включити до складу комісії з розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння) у [PERSON] , та після створення комісії виконати пункти 110, 111 Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, затвердженого Постановою КМУ № 337 від 17.04.2019 р. Стягнути з ПАТ «Запоріжсталь» на користь [PERSON] на відшкодування моральної шкоди 200 000 грн. Стягнути з відповідача на користь позивача судові витрати, які складаються з судового збору та витрат на професійну правничу допомогу. Ухвалою судді від 08.05.2025 року у справі відкрито провадження і її призначено до розгляду в порядку загального позовного провадження до підготовчого судового засідання на 14 год. 00 хв. 02.06.2025 року. В подальшому підготовче судового засідання було відкладено на 14 год. 00 хв. 23.06.2025 року та на 10 год. 30 хв. 10.07.2025 року. Ухвалою Заводського районного суду м. Запоріжжя від 10.07.2025 року підготовче провадження було закрито і справу призначено до судового розгляду по суті на 10 год. 00 хв. 30.07.2025 року, яке в подальшому було неодноразово відкладено, останній раз на 11 год. 30 хв. 13.10.2025 року. Відповідачем в особі представника - адвоката Ніколенка М.М., подано відзив на позовну заяву, в якому не погоджуючись з позовними вимогами, останнім зазначено наступне. Законодавством передбачено, що обов`язок щодо розслідування причин та умов професійного захворювання законодавством покладено на органи Держпраці. Отже, якщо органи Держпраці будуть вважати, що роботодавцем вчиняються перепони для реалізації ними своїх повноважень та вчиняється протиправна бездіяльність, то у такому випадку самі органи Держпраці (а не особа, якій встановлено професійне захворювання) мають повноваження вимагати від роботодавця усунення такої бездіяльності та застосування визначених законом заходів реагування (в т.ч. винесення припису), а тому ненадання або несвоєчасне інформації про представника, якого пропонується включити до складу комісії з розслідування, на думку представника відповідача, не порушує права позивача. При цьому, представник відповідача заперечував у відзиві факт отримання 12.02.2025 року ПАТ «Запоріжсталь» повідомлення за формою П-3 та зазначив, що листом за № 2011835 від 20.05.2025 року підприємство надало Південно-Східному міжрегіональному управлінню Держпраці інформацію про представників ПАТ«Запоріжсталь», які направляються для участі у роботі комісії з розслідування причин виникнення професійного захворювання у [PERSON] . Додатково вказував, що строк дії повідомлення за формою П-3 (діє до 31.07.2025 року), не сплив, а тому право позивача на своєчасне розслідування причин виникнення професійного захворювання не порушено. У зв`язку з наведеним, просив відмовити в задоволенні позовних вимог в повному обсязі, зокрема і в частині моральної шкоди та судових витрат. В письмових поясненнях третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, - Південно-Східне міжрегіональне управління Державної служби з питань праці, вказувала наступне. 12.02.2025 року Міжрегіональним управлінням було отримано повідомлення за формою П-3 про встановлення 31.01.2025 року хронічного професійного захворювання (отруєння) у [PERSON] . Повідомлення аналогічного змісту у відповідний термін було також направлено на адресу ПАТ «Запоріжсталь». Відповідно до п. 105 Порядку № 337 після отримання повідомлення за формою П-3 керівник територіального органу Держпраці утворює протягом трьох робочих днів комісію з проведення розслідування причини виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння) у працівника підприємства, до складу якої зокрема входять представники роботодавця. При цьому, зокрема роботодавець протягом однієї доби з моменту одержання повідомлення за формою П-3 повинен надати територіальному органові Держпраці письмову інформацію про прізвище, ім`я, по батькові та посаду представника (представників), якого пропонується включити до складу комісії з розслідування. З метою отримання необхідної інформації, Міжрегіональним управлінням було направлено на адресу роботодавця відповідні листи 24.02.2025 за № ПС/1/3749-25 та від 24.03.2025 за № ПС/1/5651-25. Але підприємством проігноровано ці вимоги у зв`язку з цим, органами Держпраці у період з 11 по 18 квітня 2025 року було здійснено позаплановий захід державного нагляду (контролю) у формі перевірки щодо додержання законодавства у сфері гігієни праці на ПАТ «Запоріжсталь». За результатами проведеного заходу державного нагляду (контролю) на ПАТ «Запоріжсталь» складено Акт перевірки № ПС/ЗП/12479/0472 від 18.04.2025 та винесено припис № ПС/ЗП/12479/0472/П від 18.04.2025, яким встановлено строк для усунення виявлених порушень вимог законодавства до 22.04.2025 року. Відповідно до листа ПАТ «Запоріжсталь» від 22.04.2025 № 2009748, вимоги зазначеного припису не виконано. У період з 28.04.2025 по 02.05.2025 Міжрегіональним управлінням знову було здійснено позаплановий захід державного нагляду (контролю) з метою перевірки стану виконання вимог припису від 18.04.2025 № ПС/ЗП/12479/0472/П. За результатами проведеного заходу встановлено, що порушення зазначені в приписі не усунуто у встановлений термін. Щодо уповноваженої посадової особи ПАТ «Запоріжсталь» складено протокол про адміністративне правопорушення відповідно до ст. 188-4 КУпАП та винесено постанову про застосування адміністративного стягнення у вигляді штрафу. Таким чином, Міжрегіональним управлінням було вжито всі необхідні законодавством заходи щодо дотримання приписів Порядку № 337 в частині створення комісії з проведення розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння), однак ПАТ «Запоріжсталь» не виконано законні вимоги та створено перешкоди щодо здійснення державним органом своїх повноважень та функцій. Представниками сторін подані додаткові пояснення, в яких вони, кожний окремо, підтримали свої доводи та аргументи наведенні в процесуальних документах по суті спору. Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримав з підстав, наведених у позові. Представник відповідача в судовому засідання проти задоволення позовних вимог заперечував, додатково пояснивши, що повідомлення за формою П-3 було отримано підприємством 24.02.2025 року. Представник третьої особи в судовому засіданні зазначив, що під час розгляду справи вже було створено комісію та проведено розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння) у [PERSON] . Перевіривши матеріали справи суд приходить до наступного висновку. За приписами ст. ст. 15,\~16 ЦК України, ст. ст. 4, 5 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до ст. ст. 12,\~13,\~81 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Судом встановлені наступні фактичні обставини справи та відповідні їм правовідносини. Позивач [PERSON] з 29.12.2010 року перебував у трудових відносинах з ПАТ «Запорізький металургійний завод «Запоріжсталь». 04.04.2024 року позивач звільнений за власним бажанням у зв`язку з виходом на пенсію, згідно зі ст. 38 КЗпП України (а.с. 13-17). Медичним висновком лікарсько-експертної комісії спеціалізованого профпатологічного закладу охорони здоров`я ДУ «Інститут медицини праці імені Ю.І. Кундієва Національної академії медичних наук України» від 31.01.2025 року № 129 встановлено наявність хронічного професійного захворювання (отруєння) у [PERSON] та складено повідомлення «Про хронічне професійне захворювання (отруєння) за формою П-3 (а.с. 27). Відповідно до повідомлення, [PERSON] 31.01.2025 року (дата встановлення остаточного діагнозу) встановлені діагнози основний: 1. Хронічний бронхіт ІІ стадія, фаза неповної ремісії. Прикореневий пневмофіброз. ЛН І-ІІ (перша-друга) ст. 2. Хронічна двобічна сенсоневральна приглухуватість ІІ ст. (легка) зниження слухуза класифікацію [PERSON] та [PERSON] . 3. Асептичний некроз головки правої стегнової кістки 4 ф., больовий синдром. Захворювання професійні, встановлені вперше. Супутній: ІХС: дифузний кардіосклероз, СН 1. Гіпертонічна хвороба ІІ ст., 2 ст., ризик 2. Вторинний правобічний кокс артроз 3 ст., згинально-привідна контрактура, лівобічний кокс артроз ІІ ст. Хронічна вертеброгеннацервіколюмбалгія, стадія ремісії (а.с. 24). З Листа Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці № ПС/3.1/6317-25 від 02.04.2025, наданого на адвокатський запит вбачається, що Міжрегіональне управління отримало повідомлення за формою П-3 про хронічне професійне захворювання (отруєння) встановлене [PERSON] , - 12.02.2025 року (а.с. 30-32). 24.02.2025 року Південно-Східне міжрегіональне управління Державної служби з питань праці направило лист ПАТ «Запоріжсталь» про надання членів комісії для розслідування причин виникнення професійного захворювання [PERSON] (а.с. 196-197). Аналогічний лист направлено Південно-Східним міжрегіональним управлінням Державної служби з питань праці ПАТ «Запоріжсталь», - 24.03.2025 року (а.с. 198). Листом Запорізької обласної прокуратури від 02.04.2025 за № 27-5305-25, на запит адвоката Працевитого Г.О. в інтересах [PERSON] , повідомлено, що органи прокуратури не здійснюють функції нагляду за додержанням і застосуванням законів, у т.ч. про працю (а.с. 44). Відповіддю ПАТ «Запоріжсталь» адвокату Працевитому Г.О. відмовлено у наданні інформації щодо [PERSON] (а.с. 46). Згідно до акту Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці від 18.04.2025 року за № ПС/ЗП/12479/0472, щодо результатів проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо додержання вимог законодавства у сфері гігієни праці встановлено, що ПАТ «Запоріжсталь» протягом однієї доби з моменту одержання повідомлення про хронічне професійне захворювання за формою П-3, встановлене колишнім працівникам підприємства, в тому числі і [PERSON] , не надало територіальному органові Держпраці письмову інформацію про прізвище, ім`я, по-батькові та посаду представника (представників) підприємства, яких пропонується включити до складу комісій з розслідування, що унеможливлює проведення розслідування причин виникнення професійних захворювань у колишніх працівників (а.с. 93-106). 18.04.2025 року Південно-Східним міжрегіональним управлінням державної служби з питань праці винесено припис про усунення виявлених порушень законодавства про працю № ПС/ЗП/12479/0472/П (а.с. 107-109). 02.05.2025 року Південно-Східним міжрегіональним управлінням Державної служби з питань праці за результатами проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо додержання вимог законодавства у сфері гігієні праці складено Акт № ПС/ЗП/12479/0472-ПС/ЗП/14572/0472, згідно якому в ході перевірки встановлено, що припис про усунення порушень законодавства про працю від 18.04.2025 № ПС/ЗП/12479/0472П ПАТ «Запоріжсталь» не виконано (у визначені приписом строки, підприємство не надало територіальному органові Держпраці письмову інформацію про прізвище, ім`я, по-батькові та посаду представника (представників) підприємства, яких пропонується включити до складу комісій з розслідування, причин виникнення хронічних професійних захворювань колишніх працівників підприємства, в тому числі [PERSON] (а.с. 115-127). 02.05.2024 року Південно-Східним міжрегіональним управлінням Державної служби з питань праці складено протокол про адміністративне правопорушення № ПС/ЗП/12479/0472-ПС/ЗП/14572/0472/П/ПТ відносно директора з охорони праці, промислової безпеки та екології ПАТ «Запоріжсталь» [PERSON] за ст. 188-4 Кодексу України про адміністративні правопорушення (а.с. 128-129). 02.05.2025 року Південно-Східним міжрегіональним управлінням державної служби з питань праці винесено постанову по справі про адміністративне правопорушення № ПС/ЗП/12479/0472-ПС/ЗП/14572/0472/П/ПТ про притягнення директора з охорони праці, промислової безпеки та екології ПАТ «Запоріжсталь» [PERSON] до адміністративної відповідальності з накладенням штрафу 510,00 грн. (а.с. 130-132). 20.05.2025 року ПАТ «Запоріжсталь» за № 2011835 до територіального органу Держпраці направлено повідомлення з даними представників підприємства, які направляються для участі в роботі комісії з розслідування хронічного професійного захворювання (а.с. 199). Наказом Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці від 27.05.22025 року за № 1382/ПС утворено комісію з проведення розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння) (а.с. 200-202). 09.06.2025 року Південно-Східним міжрегіональним управлінням Державної служби з питань праці складено Акт розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння) відносно [PERSON] (а.с. 204-211). Постановою Кабінету Міністрів України від 17.04.2019 р. № 337, затверджено «Порядок розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві (далі Порядок № 337), який визначає процедуру проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій, що сталися на підприємствах установах та організаціях незалежно від форми власності або в їх філіях, представництвах, інших відокремлених підрозділах. Відповідно до п. 94 Порядку № 337, спеціалізовані профпатологічні заклади охорони здоров`я проводять амбулаторне та/або стаціонарне обстеження хворих і встановлюють діагноз хронічного професійного захворювання (отруєння). Згідно п. 101 Порядку № 337, спеціалізованими профпатологічними закладами охорони здоров`я стосовно кожного хворого складається повідомлення про хронічне професійне захворювання (отруєння) за формою П-3 (далі - повідомлення за формою П-3) згідно з додатком 19. Повідомлення за формою П-3 протягом трьох робочих днів після встановлення діагнозу надсилається керівникові підприємства (установи, організації), шкідливі виробничі фактори на якому призвели до виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння), територіальному органу Держпраці, який здійснює державний нагляд (контроль) за підприємством (установою, організацією), територіальному органові Пенсійного фонду України за фактичним місцезнаходженням підприємства (установи, організації), а також профпатологу, який направив хворого до спеціалізованого профпатологічного закладу охорони здоров`я. Строк дії повідомлення за формою П-3 становить шість місяців з моменту встановлення діагнозу хронічного професійного захворювання (отруєння) у працівника. Пунктом 105 Порядку № 337 встановлено, що після отримання повідомлення за формою П-3 керівник територіального органу Держпраці утворює протягом трьох робочих днів комісію з проведення розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння) (далі - комісія з розслідування), до складу якої входять представники територіального органу Держпраці (голова комісії), закладу охорони здоров`я, що надає медичну допомогу працівникам підприємства (установи, організації), де працює хворий, або за місцем його проживання (якщо він не працює), роботодавця, первинної організації відповідної профспілки або уповноважена найманими працівниками особа з питань охорони праці (у разі, коли профспілка на підприємстві (в установі, організації) відсутня), вищого органу профспілки, територіального органу Пенсійного фонду України за фактичним місцезнаходженням підприємства (установи, організації), а також у разі потреби представники інших органів. Зазначені заклади, органи та організації протягом однієї доби з моменту одержання повідомлення за формою П-3 повинні надати територіальному органові Держпраці письмову інформацію про прізвище, ім`я, по батькові та посаду представника (представників), якого пропонується включити до складу комісії з розслідування. Згідно до пункту 107 Порядку № 337, розслідування випадку хронічного професійного захворювання (отруєння) проводиться протягом 10 робочих днів після утворення комісії з розслідування. Якщо з об`єктивних причин розслідування не може бути проведене у зазначений строк, він може бути продовжений керівником територіального органу Держпраці, що утворив комісію, але не більш як на один місяць. Копія відповідного наказу надсилається всім членам комісії з розслідування. Пунктом 110 Порядку № 337 визначено, що роботодавець зобов`язаний в установлений для проведення розслідування строк подати Комісії з розслідування: відомості про професійні обов`язки працівника, документи та матеріали, що характеризують умови праці на робочому місці (дільниці, цеху); необхідні результати експертизи, лабораторних досліджень для проведення оцінки умов праці; матеріали, що підтверджують проведення інструктажів з охорони праці, копії документів, що підтверджують видачу працівникові засобів індивідуального захисту; приписи або інші документи, що раніше видані територіальним органом Держпраці та стосуються даного хронічного професійного захворювання (отруєння); результати медичних оглядів працівника (працівників), інші матеріали. Також, відповідно до п. 111 Порядку № 337, роботодавець повинен забезпечити Комісію з розслідування приміщенням, транспортними засобами та засобами зв`язку, організувати друкування, тиражування та оформлення в необхідній кількості матеріалів розслідування, у тому числі акта розслідування хронічного професійного захворювання (отруєння). При цьому, у відповідності до п. 112 Порядку № 337, комісія з розслідування зобов`язана: розробити програму розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння); розподілити функції між членами комісії, розглянути питання щодо необхідності залучення до її роботи експертів; провести розслідування обставин і причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння); скласти акт розслідування хронічного професійного захворювання (отруєння). Таким чином, відповідно до п. 113 та 114 Порядку № 337, комісія з розслідування проводить оцінку умов праці працівника за матеріалами раніше проведеної атестації робочих місць, архівних даних підприємства (установи, організації), територіального органу Держпраці, наукових установ, характеристики виробничих факторів на аналогічних виробництвах, результатів обстежень і досліджень, проведених атестованими лабораторіями в установленому законодавством порядку, вивчає приписи органів державного нагляду за охороною праці, подання посадових осіб територіальних органів Пенсійного фонду України та представників профспілок, інструкції з охорони праці працівників, заключні акти періодичних медичних оглядів, накази (рішення, розпорядження) адміністрації підприємства про порушення працівником вимог правил та інструкцій з охорони праці, строків проходження періодичних медичних оглядів, картки обліку індивідуальних доз опромінення на робочому місці із джерелами іонізуючого випромінювання, одержує письмові пояснення посадових осіб, інших працівників з питань, пов`язаних із розслідуванням причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння), а у разі потреби вимагає проведення додаткових досліджень на робочому місці та бере участь у них, вивчає первинну медичну документацію хворого. Розслідування причин виникнення професійних захворювань у працівників, направлених на роботу за межі підприємства (установи, організації), проводиться комісією з розслідування, головою якої є представник територіального органу Держпраці, що здійснює нагляд за підприємством (установою, організацією), шкідливі виробничі фактори на якому призвели до виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння). Підприємство (установа, організація), де виявлено хронічне професійне захворювання (отруєння), повинно повідомити про це підприємству (установі, організації), працівником якого є хворий, та територіальному органові Пенсійного фонду України. В роботі комісії з розслідування такого випадку обов`язково беруть участь представники підприємства (установи, організації), працівником якого є хворий, первинної організації відповідної профспілки або уповноважена найманими працівниками особа з питань охорони праці (у разі, коли профспілка на підприємстві (в установі, організації) відсутня), представник вищого профспілкового органу, територіального органу Пенсійного фонду України за місцезнаходженням підприємства (установи, організації) (п. 114 Порядку № 337). Надалі, у відповідності до п. 117 та 118 Порядку № 337, за результатами розслідування комісія складає акт розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння) за формою П-4 згідно з додатком 21, Акт за формою П-4 є документом, в якому зазначаються основні умови, обставини та причини виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння), заходи щодо запобігання розвитку хронічного професійного захворювання (отруєння) та забезпечення нормалізації умов праці, а також встановлюються особи, які не виконали відповідні вимоги законодавства. Акт підписується головою та всіма членами комісії з розслідування. У разі незгоди із змістом акта член комісії з розслідування підписує його з відміткою про наявність окремої думки, яку викладає письмово, підписує та додає до акта як його невід`ємну частину. Якщо з об`єктивних причин розслідування не може бути проведене у зазначений строк, він може бути продовжений керівником закладу, що утворив комісію, але не більш як на один місяць. Копія відповідного наказу надсилається всім членам комісії з розслідування. Згідно зі ст. 3 Конституції України, людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю. Права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Держава відповідає перед людиною за свою діяльність. Утвердження і забезпечення прав і свобод людини є головним обов`язком держави. Відповідно до ст.\~4\~Закону України\~«Про охорону\~праці» (далі Закону) державна політика в галузі охорони праці базується, зокрема, на принципах: - пріоритету життя і здоров`я працівників, повної відповідальності роботодавця за створення належних, безпечних і здорових умов праці; - соціального захисту працівників, повного відшкодування шкоди особам, які потерпіли від нещасних випадків на виробництві та професійних захворювань; - встановлення єдиних вимог з охорони праці для всіх підприємств та суб`єктів підприємницької діяльності незалежно від форм власності та видів діяльності. Статтею 22 наведеного Закону визначено, що роботодавець повинен організовувати розслідування та вести облік нещасних випадків, професійних захворювань і аварій відповідно до\~положення, що затверджується Кабінетом Міністрів України за погодженням з всеукраїнськими об`єднаннями профспілок. За приписами ст. 171 КЗпП роботодавець повинен проводити розслідування та вести облік нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві відповідно до порядку, встановленого Кабінетом Міністрів України. Шкода, заподіяна працівникам каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я, пов`язаним з виконанням трудових обов`язків, відшкодовується у встановленому законодавством порядку (ч. 1 ст. 173 КЗпП). Судом встановлено, що повідомлення ДУ «Інститут медицини праці імені Ю.І. Кундієва Національної академії медичних наук України» про хронічне професійне захворювання (отруєння) за формою П-3 від 31.01.2025 стосовно [PERSON] , ПАТ «Запоріжсталь» отримало 24.02.2025 року. Водночас територіальному органові Держпраці інформацію про прізвище, ім`я, по батькові та посаду представника (представників), якого пропонується включити до складу комісії з розслідування відповідачем надано лише 20.05.2025 року, після проведення Держпрацею на підприємстві двох позапланових перевірок, притягнення винної особи до адміністративної відповідальності та звернення позивача до суду з вказаним позовом. Таким чином, судом вважає, що відповідач не виконав вимоги Порядку № 337 щодо надання Південно-Східному міжрегіональному управлінню Держпраці у визначені строки письмової інформації про прізвище, ім`я, по батькові та посаду представника (представників), якого пропонується включити до складу комісії з розслідування, що порушило цивільне право позивача на своєчасне розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння), та відшкодування відповідної шкоди, а тому посилання представника відповідача щодо відсутності порушення прав позивача в даному випадку, суд вважає безпідставними. За таких обставин, позовні вимоги щодо визнання дій ПАТ «Запоріжсталь» в частині\~ненадання територіальному органу Держпраці письмової інформації про прізвище, ім`я, по батькові та посаду представника (представників), якого пропонується включити до складу комісії з розслідування, неправомірними, є обґрунтованими. Водночас враховуючи, що під час розгляду справи було утворено комісію і розслідування проведено, то позовні вимоги щодо зобов`язання ПАТ «Запоріжсталь» надати до Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці письмову інформацію про прізвище, ім`я, по батькові та посаду представника (представників), якого пропонується включити до складу комісії з розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння) у [PERSON] , та після створення комісії виконати пункти 110, 111 Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, затвердженого Постановою КМУ № 337 від 17.04.2019 р., вже є неактуальними і відповідно задоволенню не підлягають. Стосовно позовних вимог щодо моральної шкоди, суд зазначає наступне. Одним із способів захисту цивільних прав та інтересів є відшкодування моральної (немайнової) шкоди (п. 9 ч. 2 ст. 16 ЦК України). За приписами ст. 23 ЦК України особа має\~право на\~відшкодування моральної\~шкоди,\~завданої внаслідок\~порушення її\~прав. Моральна\~шкода полягає: 1)\~у фізичному\~болю та\~стражданнях,\~яких фізична\~особа зазнала\~у зв`язку\~з каліцтвом\~або іншим\~ушкодженням здоров`я; 2)\~у душевних\~стражданнях,\~яких фізична\~особа зазнала\~у зв`язку\~з протиправною\~поведінкою щодо\~неї самої,\~членів її\~сім`ї\~чи близьких\~родичів; 3)\~у душевних\~стражданнях,\~яких фізична\~особа зазнала\~у зв`язку\~із знищенням\~чи пошкодженням\~її майна; 4) у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Якщо інше не встановлено законом, моральна шкода відшкодовується грошовими коштами, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування. Моральна шкода відшкодовується одноразово, якщо інше не встановлено договором або законом. Стаття 1167 ЦК України визначено, що моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. У п. 1 постанови Пленуму\~Верховного Суду\~України від\~31.03.95\~№ 4\~«Про судову\~практику у\~справах про\~відшкодування моральної\~(немайнової)\~шкоди» зазначено,\~що під\~моральною шкодою\~слід розуміти\~втрати немайнового\~характеру внаслідок\~моральних чи\~фізичних страждань,\~або інших\~негативних явищ,\~заподіяних фізичній\~чи юридичній\~особі незаконними\~діями або\~бездіяльністю інших\~осіб. Моральна шкода може полягати, зокрема: у приниженні честі, гідності, престижу абоділової репутації, моральних переживаннях у зв`язку з ушкодженням здоров`я, у порушенні права власності (в тому числі інтелектуальної), прав, наданих споживачам, інших цивільних прав,у зв`язку з незаконним перебуванням під слідством і судом, у порушенні нормальних життєвих зв`язків через неможливість продовження активного громадського життя, порушенні стосунків з оточуючими людьми, при настанні інших негативних наслідків. В постанові Верховного Суду від 21 квітня 2022 року у справі № 748/359/20 (провадження № 61-8641св21) зроблено висновок про те, що «будь-яка компенсація моральної шкоди не може бути адекватною дійсним стражданням, тому будь-який її розмір може мати суто умовний вираз. У будь-якому випадку розмір відшкодування повинен бути адекватним. Отже, рівень моральних страждань визначається не видом правопорушення і не складністю цього правопорушення, а моральними стражданнями потерпілого внаслідок заподіяння йому шкоди та значенням наслідків цього правопорушення для його особистості, що і зумовлює розмір суми компенсації моральної шкоди. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди одразу визначається потерпілим у позовній заяві, хоча остаточне рішення про розмір компенсації моральної шкоди приймається судом». Як зауважує Верховний Суд у постанові від 7 квітня 2020 року по справі №572/3209/17, розмір грошового відшкодування моральної шкоди становить предмет оціночної діяльності суду та визначається залежно від визначених Цивільним кодексом\~України критеріїв з урахуванням вимог розумності та справедливості, а не на підставі висновку експертизи. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, порушення прав людини вже само по собі тягне за собою моральні страждання та виникнення моральної шкоди, а тому факт страждань доказування не потребує, для суду достатньою підставою для присудження компенсації моральної шкоди, є сам по собі факт порушення права (справи «Войтенко проти України», «Науменко проти України»). Аналізуючи наведене, суд доходить висновку про те, що внаслідок вказаної бездіяльності ПАТ «Запоріжсталь» позивач був змушений змінювати свій звичний спосіб життя, звертатися за правовою допомогою, у відповідні державні органи, перебувати у юридично невизначеній ситуації, побоюючись, що бездіяльність підприємства призведе до спливу строків дії відповідного повідомлення форми П-3, а тому вказані обставини, на думку суду, призвели до душевних страждань позивача, які суд оцінює в сумі 3 000, 00 грн., вважаючи таку суму достатньою для відшкодування позивачеві моральної шкоди, та таку, що відповідає вимогам розумності та справедливості. Відповідно до положень ст.\~141\~ЦПК України та приймаючи до уваги, що позовні вимоги задоволені частково, суд вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь позивача понесені судові витрати у вигляді сплаченого судового збору в межах задоволених позовних вимог в розмірі 51, 78 грн.

Outcome: partial