Jurisdiction: civil
Date: 2025-10-20 00:00:00

\~ \~ \~ \~Позивач - Товариство з обмеженою відповідальністю "Споживчий центр" (далі - ТОВ "Споживчий центр"), звернулося до суду з позовною заявою до [PERSON] про стягнення заборгованості за кредитним договором. \~ \~ \~ \~В обґрунтування позову зазначив, що 27.10.2024 між ТОВ "Споживчий центр" та [PERSON] укладено кредитний договір № 27.10.2024-100000382, відповідно до заявки та підтвердження укладання кредитного договору. За умовами кредитного договору відповідачу було надано кредит у розмірі 4000 грн строком на 98 днів з фіксованою незмінною процентною ставкою 1 % за 1 (один) день користування кредитом, яка застосовується протягом 4 чергових періодів користування кредитом, зазначених у графіку платежів. \~ \~ \~ \~Позивач свої зобов`язання за договором перед відповідачем виконав у повному обсязі, надавши йому кредит у розмірі 4000 грн. [PERSON] свої зобов`язання за договором належним чином не виконує, у зв`язку з чим утворилася заборгованість у розмірі 9880 грн, яка складається із: заборгованості за тілом кредиту - 4000 грн, за процентами 3080,00 грн, комісія 200,00 грн., додаткова комісія - 600,00 та неустойка - 2000 грн, чим порушуються права та інтереси ТОВ "Споживчий Центр". На підставі наведеного, позивач просив стягнути на його користь заборгованість за кредитним договором № 27.10.2024-100000382 від 27.10.2024 у розмірі 9880,00 грн, а також судові витрати зі сплати судового збору у розмірі 2422,40 гривень. \~ \~ \~ \~В судове засідання представник позивача не з`явився, відповідно до поданої ним заяви він просить розглядати справу без його участі, позов підтримує в повному обсязі та не заперечує проти винесення заочного рішення. Відповідач в судове засідання не прибув, повідомлений про розгляд справи своєчасно та належним чином. \~ \~ \~ \~Так як відповідач в судове засідання не з`явився, про дату, час і місце судового засідання був повідомлений у встановленому порядку, від нього до суду не надходило заяви про розгляд справи за його відсутності, не подавав відзив, згідно ст. 280 ЦПК України, суд вважає необхідним ухвалити заочне рішення по справі на підставі наявних у справі доказів, так як позивач не заперечує проти такого вирішення справи. \~ \~ \~ \~Враховуючи те, що учасники справи належним чином повідомлені про день та час розгляду справи, суд вважає за можливе відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України розглянути справу у відсутності сторін на підставі наявних у справі доказів не здійснюючи фіксування судового процесу. \~ \~ \~ \~Дослідивши письмові докази, суд вважає позов таким, що підлягає задоволенню з наступних підстав. \~ \~ \~ \~Судом встановлено, що 27 жовтня 2024 року між ТОВ "Споживчий Центр" та [PERSON] було укладено Кредитний договір (оферти) №27.10.2024-100000382. \~ \~ \~ \~Вiдповiдно до заявки та підтвердження укладення кредитного договору кредитор надає позичальнику кредит на наступних умовах: сума Кредиту: 4000,00 грн.; ставка фіксована незмінна процентна ставка у розмiрi 1 % за 1 (один) день користування кредитом, яка застосовується протягом 4 чергових періодів користування кредитом, зазначених у графіку платежів. Строк на який надається кредит - 98 днів з дня його надання. \~ \~ \~ \~Позивач виконав взяті на себе зобов`язання за договором, а саме надав відповідачці [PERSON] кредит у сумі 4000,00 коп, що підтверджується квитанцією iqPay від 13.05.2025 \~ \~ \~ \~Відповідач скористався кредитними коштами, але не виконує належним чином зобов`язання за кредитним договором, внаслідок чого виникла заборгованість за період з 27.10.2024 по 01.02.2025, яка становить 9880 грн, яка складається із: заборгованості за тілом кредиту - 4000 грн, за процентами 3080 грн, комісія 200 грн., додаткова комісія - 600 та неустойка - 2000 грн. \~ \~ \~ \~Надаючи правову оцінку встановленим фактам і правовідносинам, суд зазначає наступне. \~ \~ \~ \~Згідно ст.1046 ЦК України за договором позики одна сторона передає у власність другій стороні грошові кошти або інші речі, визначені родовими ознаками, а позичальник зобов`язується повернути позикодавцеві таку ж суму грошових коштів (суму позики) або таку ж кількість речей того ж роду та такої ж якості. Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками. \~ \~ \~ \~Відповідно до ч.ч.1,2 ст.536 ЦК України за користування чужими грошовими коштами боржник зобов`язаний сплачувати проценти, якщо інше не встановлено договором між фізичними особами. Розмір процентів за користування чужими грошовими коштами встановлюється договором, законом або іншим актом цивільного законодавства. \~ \~ \~ \~Згідно ч.2 ст.1056-1 ЦК України розмір процентів, тип процентної ставки (фіксована або змінювана) та порядок їх сплати за кредитним договором визначаються в договорі залежно від кредитного ризику, наданого забезпечення, попиту і пропозицій, які склалися на кредитному ринку, строку користування кредитом, розміру облікової ставки та інших факторів на дату укладення договору. \~ \~ \~ \~ТОВ "Споживчий Центр" свої зобов`язання за Договором виконано в повному обсязі. \~ \~ \~ \~ [PERSON] свої зобов`язання за Договором належним чином не виконує, у зв`язку з чим, утворилась заборгованість у розмірі 9880 грн, яка складається із: заборгованості за тілом кредиту - 4000 грн, за процентами 3080 грн, комісія 200 грн., додаткова комісія - 600 та неустойка - 2000 грн., чим порушуються права та інтереси ТОВ"Споживчий Центр". \~ \~ \~ \~Відповідно до ст.1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа зобов`язується надати грошові кошти позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти (ч.1 ст. 1048 ЦК України). \~ \~ \~ \~Договір є обов`язковим для виконання сторонами (ст. 629 ЦК України). \~ \~ \~ \~Порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання) (ст. 610 ЦК України). \~ \~ \~ \~Варто зазначити, що Закон України "Про електронні довірчі послуги" (надалі - Закон) визначає правові та організаційні засади надання електронних довірчих послуг, у тому числі транскордонних, права та обов`язки суб`єктів правових відносин у сфері електронних довірчих послуг, порядок здійснення державного нагляду (контролю) за дотриманням вимог законодавства у сфері електронних довірчих послуг, а також правові та організаційні засади здійснення електронної ідентифікації. \~ \~ \~ \~Відповідно до ч.1 ст.11 Закону пропозиція укласти електронний договір (оферта) має містити істотні умови, передбачені законодавством для відповідного договору, і виражати намір особи, яка її зробила, вважати себе зобов`язаною у разі її прийняття. \~ \~ \~ \~Частиною третьою статті 11 Закону встановлено, що електронний договір укладається шляхом пропозиції його укласти (оферти) однією стороною та її прийняття (акцепту) другою стороною. \~ \~ \~ \~Електронний договір вважається укладеним з моменту одержання особою, яка направила пропозицію укласти такий договір, відповіді про прийняття цієї пропозиції в порядку, визначеному частиною шостою цієї статті. \~ \~ \~ \~Згідно ч.6 ст.11 Закону відповідь особи, якій адресована пропозиція укласти електронний договір, про її прийняття (акцепт) може бути надана шляхом надсилання електронного повідомлення особі, яка зробила пропозицію укласти електронний договір, підписаного в порядку, передбаченому статтею 12 цього Закону; заповнення формуляра заяви (форми) про прийняття такої пропозиції в електронній формі, що підписується в порядку, передбаченомустаттею 12 цього Закону; вчинення дій, що вважаються прийняттям пропозиції укласти електронний договір, якщо зміст таких дій чітко роз`яснено в інформаційній системі, в якій розміщено таку пропозицію, і ці роз`яснення логічно пов`язані з нею. \~ \~ \~ \~Частиною дванадцятою статті 11 Закону України "Про електронні довірчі послуги" встановлено, що електронний договір, укладений шляхом обміну електронними повідомленнями, підписаний у порядку, визначеному статтею 12 цього Закону, вважається таким, що за правовими наслідками прирівнюється до договору, укладеного у письмовій формі. \~ \~ \~ \~У свою чергу, відповідно до ч.1 ст.12 Закону якщо відповідно до акту цивільного законодавства або за домовленістю сторін електронний правочин має бути підписаний сторонами, моментом його підписання є використання електронного підпису одноразовим ідентифікатором, визначеним цим Законом. \~ \~ \~ \~Також, з огляду на матеріали справи, [PERSON] 27.10.2024 року електронним цифровим підписом підписано Пропозицію про укладення кредитного договору (оферти), Заявку на отримання кредиту, підтверджено укладення кредитного договору та отримано на свій рахунок кошти у розмірі 4000 грн., а отже акцептовано умови Договору. \~ \~ \~ \~Крім того, [PERSON] під час укладення кредитного договору №27.10.2024-100000382 пройдено ідентифікацію, під час ідентифікації позичальника з документів, створених на матеріальних носіях, та/або електронних даних було забезпечено однозначне встановлення фізичної особи. \~ \~ \~ \~Відповідно до змісту ст.526 ЦК України зобов`язання повинно виконуватись належним чином згідно умов договору й вимог Цивільного кодексу, а згідно ст.525 ЦК України одностороння відмова від зобов`язання не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. \~ \~ \~ \~За ст.610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). \~ \~ \~ \~Згідно п.п.1 та 3 ст.611 ЦК України у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: припинення зобов`язання внаслідок односторонньої відмови від зобов`язання, якщо це встановлено договором або законом, або розірвання договору; сплата неустойки. \~ \~ \~ \~Згідно ч.1 ст.530 ЦК України якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). \~ \~ \~ \~В силу ст.1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. \~ \~ \~ \~Відповідно до ч.1 ст.1049 ЦК України позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. \~ \~ \~ \~Також як вбачається з здійсненого позивачем розрахунку заборгованості, останнім нараховано неустойку за кожен день невиконання/неналежного виконання відповідно до пункту 14 заявки кредитного договору у сумі 2000 грн. \~ \~ \~ \~Відповідно до частина 1 статті 14 ЦК України особа може бути звільнена від цивільного обов`язку або його виконання у випадках, встановлених договором або актами цивільного законодавства. \~ \~ \~ \~Критерії правомірності примусу суб`єкта цивільного права до певних дій (бездіяльності) пов`язуються з тим, що відповідні дії (бездіяльність) мають бути обов`язковими для такого суб`єкта (див. постанову Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 10 жовтня 2019 року у справі № 320/8618/15-ц). \~ \~ \~ \~У період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування у разі прострочення позичальником виконання грошового зобов`язання за договором, відповідно до якого позичальнику було надано кредит (позику) банком або іншим кредитодавцем (позикодавцем), позичальник звільняється від відповідальності, визначеної статтею 625 цього Кодексу, а також від обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за таке прострочення. Установити, що неустойка (штраф, пеня) та інші платежі, сплата яких передбачена відповідними договорами, нараховані включно з 24 лютого 2022 року за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) за такими договорами, підлягають списанню кредитодавцем (позикодавцем) (пункт 18 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України). \~ \~ \~ \~Верховний Суд вже робив висновки щодо застосування пункту 18 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України до зобов`язань, які виникли на підставі окремих договорів. Зокрема, вказувалося, що: \~ \~ \~ \~- на договір про надання поворотної фінансової допомоги (позики) розповсюджується дія пункту 18 Прикінцеві таперехідні положенняЦК України (див. постанову Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 06 вересня 2023 року в справі №910/8349/22); \~ \~ \~ \~- на кредитний договір розповсюджується дія пункту 18 Прикінцеві таперехідні положенняЦК України (див. постанову Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 18 жовтня 2023 року в справі №706/68/23. \~ \~ \~ \~Тлумачення пункту 18 Прикінцевих таперехідних положень ЦК України свідчить, що законодавець передбачив особливості у регулюванні наслідків прострочення виконання (невиконання, часткового виконання) певних грошових зобов`язань. Така особливість проявляється: \~ \~ \~ \~1) в періоді існування особливих правових наслідків. Таким є період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування; \~ \~ \~ \~2) в договорах на які поширюються специфічні правові наслідки. Такими є договір позики, кредитний договір, і в тому числі договір про споживчий кредит; \~ \~ \~ \~3) у встановленні спеціальних правових наслідків прострочення виконання (невиконання, часткового виконання). Такі наслідки полягають в тому, що позичальник звільняється від відповідальності, визначеної частиною 2 статті 625 ЦК, а також від обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за таке прострочення. У разі якщо неустойка (штраф, пеня) та інші платежі, сплата яких передбачена відповідними договорами, нараховані включно з 24 лютого 2022 року за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) за такими договорами, підлягають списанню кредитодавцем (позикодавцем). \~ \~ \~ \~Суд зауважує, що на кредитний договір розповсюджується дія пункту 18 розділу "Прикінцеві та перехідні положення" ЦК України. \~ \~ \~ \~Зазначене відповідає висновкам Верховного Суду, наведеним у постанові від 31 січня 2024 року у справі №183/7850/22. \~ \~ \~ \~Указом ПрезидентаУкраїни №64/2022від 24лютого 2022року введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб. \~ \~ \~ \~Воєнний стан неодноразово було продовжено. \~ \~ \~ \~З урахуванням викладеного, нарахування ТОВ "Споживчий Центр" неустойки за таке прострочення відповідно до пункту 15 заявки кредитного договору у сумі 2000 гривень є безпідставним. В задоволенні стягнення комісії в розмірі 800,00 грн. за договором №27.10.2024-100000383 суд вважає за необхідне відмовити , оскільки надання грошових коштів за укладеним кредитним договором є обов`язком банку, виконання такого обов`язку не може обумовлюватися будь-якою оплатою позичальника. \~ \~ \~ \~У постанові Верховного Суду від 20 липня 2022 року у справі за № 343/557/15-ц зроблено висновок: "Так, за змістом частини п`ятої статті 11, частин першої, другої, п`ятої, сьомої статті 18 Закону України "Про захист прав споживачів" до договорів зі споживачами про надання споживчого кредиту застосовуються положення цього Закону про несправедливі умови в договорах, зокрема положення, згідно з якими передбачаються зміни в будь-яких витратах за договором, крім відсоткової ставки. \~ \~ \~ \~Продавець (виконавець, виробник) не повинен включати у договори із споживачем умови, які є несправедливими. Умови договору є несправедливими, якщо всупереч принципу добросовісності його наслідком є істотний дисбаланс договірних прав та обов`язків на шкоду споживача. Якщо положення договору визнано несправедливим, включаючи ціну договору, таке положення може бути змінено або визнано недійсним. Положення, що було визнане недійсним, вважається таким з моменту укладення договору. \~ \~ \~ \~Аналіз указаних норм дає підстави для висновку, що несправедливими є положення договору про споживчий кредит, які містять умови про зміни у витратах, зокрема щодо плати за обслуговування кредиту, і це є підставою для визнання таких положень недійсними. \~ \~ \~ \~Крім того, згідно з абзацами 2, 3 частини четвертої статті 11 Закону України "Про захист прав споживачів" споживач не зобов`язаний сплачувати кредитодавцеві будь-які збори, відсотки або інші вартісні елементи кредиту, що не були зазначені у договорі. \~ \~ \~ \~Відповідно до ч. 8 ст. 18 Закону України "Про захист прав споживачів" нечіткі або двозначні положення договорів зі споживачами тлумачаться на користь споживача. \~ \~ \~ \~Згідно зі ст. 55 Закону України "Про банки і банківську діяльність" відносини банку з клієнтом регулюються законодавством України, нормативно-правовими актами Національного банку України та угодами (договорами) між клієнтом та банком. \~ \~ \~ \~Частиною третьою вищезазначеної статті передбачено, що банкам забороняється вимагати від клієнта придбання будь-яких товарів чи послуг від банку або від спорідненої чи пов`язаної особи банку як обов`язкову умову надання банківських послуг. \~ \~ \~ \~Згідно із ч. 3 ст. 13 ЦК України не допускаються дії особи, що вчиняються з наміром завдати шкоди іншій особі, а також зловживання правом в інших формах. \~ \~ \~ \~Отже, виходячи із принципів справедливості, добросовісності на позичальника не може бути покладено обов`язок сплачувати платежі за послуги, які ним фактично не замовлялись і які банком фактично не надавались, а встановлення платежів за такі послуги було заборонено нормативно-правовими актами. \~ \~ \~ \~Відповідно до правового висновку, викладеного Верховним Судом України у постанові від 06 вересня 2017 року у справі № 6-2071цс16 послугою з надання споживчого кредиту є діяльність банку або іншої фінансової установи з передачі споживачу коштів на придбання продукції для його особистих потреб, а тому встановлення кредитором будь-яких зборів, відсотків, комісій, платежів за інші дії, ніж надання коштів на придбання продукції, є незаконним, а такі умови споживчого кредиту є нікчемними і не потребують визнання недійсними. \~ \~ \~ \~У постанові Верховного Суду України від 16 листопада 2016 року у справі № 6-1746цс16 зазначено, що встановлення банком у кредитному договорі обов`язку боржника сплачувати щомісячну комісію за управління кредитом без зазначення, які саме послуги за вказану комісію надаються клієнту, а також нарахування комісії за послуги, що супроводжують кредит (саме як компенсацію сукупних послуг банку за рахунок клієнта), є незаконним. \~ \~ \~ \~Верховний Суд у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у своєму правовому висновку у постанові від 09 грудня 2019 року в справі № 524/5152/15 (провадження № 61-8862сво18) зазначив, що надання грошових коштів за укладеним кредитним договором відповідно до частини першої статті 1054 ЦК України є обов`язком банку, виконання такого обов`язку не може обумовлюватися будь-якою зустрічною оплатою з боку позичальника. Оскільки надання кредиту - це обов`язок банку за кредитним договором, то така дія як надання фінансового інструменту чи моніторинг заборгованості по кредиту не є самостійною послугою, що замовляється та підлягає оплаті позичальником на користь банку. Надання фінансового інструменту є фактично наданням кредиту позичальнику, така операція, як і моніторинг заборгованості по кредиту, відповідає економічним потребам лише самого банку та здійснюється при виконанні прав та обов`язків за кредитним договором, а тому такі дії банку не є послугами, що об`єктивно надаються клієнту-позичальнику. \~ \~ \~ \~З цих підстав слід відмовити у задоволені вимоги про стягнення з [PERSON] комісії за надання кредиту в розмірі 800 грн. за договором №27.10.2024-100000382, оскільки надання грошових коштів за укладеним кредитним договором відповідно до ч. 1 ст. 1054 ЦК України є обов`язком банку. \~ \~ \~ \~З урахуванням вищевикладеного, суд дійшов висновку, що заборгованість [PERSON] за кредитним договором від 27 жовтня 2024 року №27.10.2024-100000382, яка підлягає стягненню на користь ТОВ "Споживчий Центр" становить 7080 грн. 00 коп., з яких заборгованість по тілу кредиту 4000,00 грн. та проценти 3080,00 грн. \~ \~ \~ \~Відповідно до ст.16 ЦК України кожна особа має право звернутися в суд за захистом свого цивільного права у випадку його порушення з вимогою про примусове виконання зобов`язання в натурі. \~ \~ \~ \~Згідно ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. \~ \~ \~ \~За наведених обставин позов підлягає частковому задоволенню та з відповідача на користь позивача слід стягнути заборгованість у розмірі 7080 грн. 00 коп. \~ \~ \~ \~Згідно із ч. 1, 2 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційне розміру задоволених позовних вимог, у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційне розміру задоволених позовних вимог. \~ \~ \~ \~Згідно 141 ЦПК України з відповідачки на користь позивача слід стягнути судові витрати у виді судового збору пропорційно розміру позовних вимог, у сумі 1735,88 грн. (Розрахунок судового збору: 2422,40 рн. (сума судового збору, сплаченого позивачем) х 7080,00 грн. (сума задоволених позовних вимог) : 9880,00 грн. (сума позовних вимог) =1735,88 грн. \~ \~ \~ \~На підставі викладеного та

Outcome: partial