Jurisdiction: civil
Date: 2025-10-28 00:00:00

Попільнянська селищна\~рада Житомирського\~району Житомирської\~області (далі позивач) звернулась до суду з позовом до [PERSON] (далі-відповідач), третя особа, на стороні позивача, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Житомирській області (далі-третя особа) про відшкодування шкоди заподіяної незаконним виловом риби, у якому вказує, що у відповідності до протоколу про адміністративне правопорушення № 021370 від 04.04.2025 року, встановлено, що 04.04.2025 року о 15.00 годині [PERSON] на річці Роставиця в селі Паволоч, Житомирського району, Житомирської області, проводив лов риби забороненим знаряддям лову (сітки ліскової) та при цьому виловив 2 карася сріблястих, чим наніс збитки рибному господарству України на суму 3162,00 гривень. Своїми діями [PERSON] порушив вимоги Правил любительського рибальства, затверджених Наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України 19 вересня 2022 року № 700, зареєстрованих в Міністерстві юстиції України 16.11.2022 року за № 1412/38748 та ст.ст. 52-1, 63 Закону України «Про тваринний світ» і поніс відповідальність відповідно до ч. 4 ст. 85 КУпАП. Постановою Попільнянського районного суду Житомирської області у справі № 278/1686/25 від 27.05.2025 року [PERSON] визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 340,00 гривень. Таким чином, вина [PERSON] є доведеною, проте питання відшкодування збитків, нанесених рибному господарству України постановою суду не вирішено. Між неправомірними діями відповідача та заподіянню рибним запасам держави шкодою є прямий причинно-наслідковий зв`язок, завдана шкода добровільно відповідачем не відшкодована. Згідно з розрахунком розміру шкоди, заподіяної незаконними виловом водних біоресурсів відповідачем, який здійснено відповідно до такс для обчислення розміру шкоди, завданої порушенням законодавства про рибне господарство внаслідок незаконного добування (вилову), знищення або пошкодження водних біоресурсів, а також незаконного знищення чи погіршення середовища існування водних біоресурсів, затверджених постановою КМУ від 29 вересня 2023 року № 1042 обчислена шкода рибним ресурсам становить 3162,00 гривень. Вина відповідача у заподіяній майновій шкоді підтверджується постановою Попільнянського районного суду від 27.05.2025 року у справі № 278/1686/25. Відповідно між протиправними діями відповідача і завданою шкодою вбачається причинно-наслідковий зв`язок. Застосування заходів адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних осіб від відшкодування в повному обсязі збитків, заподіяних рибному господарству внаслідок порушення цих Правил рибальства. Позивач просить стягнути з відповідача [PERSON] на свою користь майнову шкоду, заподіяну навколишньому природному середовищу, внаслідок незаконного вилову риби, у розмірі 3162,00 гривень та стягнути судові витрати за сплату судового збору. Ухвалою судді від 24 вересня 2025 року відкрито спрощене позовне провадження по даній справі з викликом (повідомленням) сторін. Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримала та просила задовольнити їх в повному обсязі. Відповідач в судовому засіданні позовні вимоги визнав в повному обсязі та не заперечував щодо їх задоволення. Представник Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Житомирській області в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, згідно роздруківки відстеження поштового відправлення «Укрпошти» з якої вбачається що поштове відправлення вручено за довіреністю 24.10.2025 року, про причини неявки суд не повідомив, що не перешкоджає розгляду справи по суті на підставі наявних в справі доказів. Відповідно до частини 4 статті 206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Справу судом розглянуто у порядку спрощеного позовного провадження, згідно ст.ст. 274-279 ЦПК України. Суд, вислухавши представника позивача, відповідача, дослідивши матеріали справи та подані докази, з`ясувавши всі обставини справи в їх сукупності, приходить до наступного висновку. Як вбачається з Розрахунку збитків завданих державі в особі Попільнянської селищної ради за незаконний вилов риби, виданий Попільнянською селищною радою Житомирського району, Житомирської області, згідно постанови Попільнянського районного суду Житомирської області від 27.05.2025 року, справа № 278/1686/25, [PERSON] здійснено незаконний вилов риби виду карась, в кількості 2 штуки. Розмір відшкодованої шкоди, згідно Такс, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 29 вересня 2023 року № 1042 становить: карась 2 шт. х 1581=3162,00 гривень. Сума збитків, заподіяних рибним запасам України становить 3162,00 гривень. /а.с. 5/ Відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України № 1042 від 29 вересня 2023 року «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, завданої порушенням законодавства про рибне господарство внаслідок незаконного добування (вилову), знищення або пошкодження водних біоресурсів, а також незаконного знищення чи погіршення середовища існування водних біоресурсів, вказано Такси для обчислення розміру шкоди, завданої порушенням законодавства про рибне господарство внаслідок незаконного добування (вилову), знищення або пошкодження водних біоресурсів у рибогосподарських водних об`єктах (їх частинах) України (крім континентального шельфу України, виключної (морської) економічної зони України), такса неоподаткованого мінімуму доходів громадян риби за 1 «карася сріблястого» - 93. /а.с. 6-7/ Згідно до постанови Попільнянського районного суду Житомирської області від 27 травня 2025 року, [PERSON] , [INFO] , визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4\~ст. 85 КУпАП\~та накладено на нього адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі двадцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить\~340 (триста сорок) гривень, з конфіскацією знарядь лову \~сітки розміром L довжина-50 м., h висота -1,2 м з діаметром вічка 50х50 мм, яка знаходяться на зберіганні в ДЕІ Поліського округу м. Житомир, вул. Леха Качинського, 12-а. /а.с. 8/ Як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення серії 021370 від 04 квітня 2025 року, винесеного Державною екологічною інспекцією Поліського округу, [PERSON] 04 квітня 2025 о 15 годині 00 хвилин в с. Паволоч на річці Роставиця здійснив вилов водних біоресурсів (риби) за допомогою заборонених знарядь лову (сітки ліскової). Зловив два екземпляри риби «карась сріблястий» вилов здійснював в забір. /а.с. 9/ Відповідно до Акту про вилучення знарядь незаконного добування (заготівлі) природних ресурсів, транспортних (у тому числі плавучих) засобів, зброї та боєприпасів, природних ресурсів або продукції, що з них вироблена, спеціальних документів, виданого 04 квітня 2025 року Державною екологічною інспекцією Поліського округу, 04 квітня 2025 року о 15.00 годині під час проведення рейдових заходів згідно наказу ДЕІ Поліського округу від 31.03.2025 року № 347-ОД на р. Роставиці в с. Паволоч Житомирського району Житомирської області виявлено та вилучено з водного середовища «сітку рибальську» - заборонене знаряддя лову виготовлене з сіткоснастевих матеріалів, використання яких заборонено в даний час в даному місці. Сітка розмір L довжина-50 м., h висота -1,2 м. з діаметром вічка 50х50 мм, В сітці знаходилась риба «карась сріблястий» в кількості 2 екземпляри. Риба залишена порушнику [PERSON] на відповідальне зберігання до рішення суду по суті. /а.с. 10/ Вказане підтверджується також Описом знарядь незаконного добування (заготівлі) природних ресурсів, транспортних (в тому числі плавучих) засобів, зброї та боєприпасів, природних ресурсів, або продукції, що з них вироблена, спеціальних документів від 04 квітня 2025 року. /а.с. 11/ У відповідності до статті 4 ЦПК України, \~кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Статтею 5 ЦПК України встановлено, що здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону. Згідно до \~статті 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести ті обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. \~\~\~\~\~ \~ \~ \~ \~Статтею 13 ЦПК України визначено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Згідно зі статтями 15, 16 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути припинення дії, яка порушує право, відновлення становища, яке існувало до порушення. Позивач звернувся до суду з позовом, в якому просить стягнути з відповідача на свою користь шкоду, завдану навколишньому природному середовищу, внаслідок незаконного вилову риби у розмірі 3162,00 гривень. Частиною четвертою статті 85 КУпАП передбачено відповідальність за грубе порушення правил рибальства (рибальство із застосуванням вогнепальної зброї, електроструму, вибухових або отруйних речовин, інших заборонених знарядь лову, промислових знарядь лову особами, які не мають дозволу на промисел, вилов водних живих ресурсів у розмірах, що перевищують встановлені ліміти або встановлену правилами любительського і спортивного рибальства добову норму вилову). Згідно з підпунктом 1 пункту 1 розділу IV Правил любительського рибальства, затверджених Наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України 19 вересня 2022 року № 700, забороняється добування (вилов) такими знаряддями лову: - сітками та пастками усіх типів та конструкцій, а також іншими сітковими знаряддями лову, за винятком раколовок конструкції «хапка» та підсак, встановлених цими Правилами розмірів. Судом встановлено, що згідно до постанови Попільнянського районного суду Житомирської області від 27.05.2025 року [PERSON] визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4\~ст. 85 КУпАП\~та накладено на нього адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі двадцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить\~340 (триста сорок) гривень, з конфіскацією знарядь лову \~сітки. Таким чином, в діях відповідача вбачається вина у спричиненні шкоди водним живим ресурсам, так як факт проведення відповідачем лову риби підтверджується крім постанови також вилученим у нього знаряддям лову та в протоколі про адміністративне правопорушення [PERSON] в поясненнях порушника вказав: «З протоколом згоден». Відповідно до положень статті 13 Конституції України, земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією. У статті 66 Конституції України закріплений обов`язок кожного не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки. Статтею 10 Закону України «Про тваринний світ» встановлено, що громадяни відповідно до закону зобов`язані, зокрема, відшкодовувати шкоду, заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу. Згідно до статті 20 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів», шкода, завдана рибному господарству внаслідок знищення або погіршення стану водних біоресурсів та середовища їх перебування внаслідок господарської та іншої діяльності, підлягає відшкодуванню за рахунок осіб, які безпосередньо здійснювали або замовляли здійснення такої діяльності. Відповідно до частини першої статті 52 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів», порушення вимог цього Закону тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність відповідно до закону. Статтею 63 Закону України «Про тваринний світ» визначено, що підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу. Розмір компенсації за незаконне добування, знищення або пошкодження видів тваринного світу, а також за знищення чи погіршення середовища їх існування встановлюється Кабінетом Міністрів України. Як вбачається з розрахунку збитків /а.с. 5/, проведеного згідно такс, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 29 вересня 2023 року № 1042, розмір шкоди завданої [PERSON] становить: - карась 2 шт. х 1581,00 (93х17) =3162,00 гривень. Відповідно до частини четвертої, п`ятої статті 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів. Згідно до частини першої статті 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Під час розгляду справи встановлено, що відповідачем було завдано збитки внаслідок порушення правил рибальства в адміністративних межах Попільнянської селищної ради, а тому кошти за завдану шкоду навколишньому природному середовищу належить стягнути на користь Попільнянської селищної ради. Таким чином, враховуючи обов`язок відповідача відшкодувати завдані ним збитки рибному господарству у вигляді спричиненої ним шкоди водним живим ресурсам, а також те, що вони на даний час ним не відшкодовані, суд приходить до висновку, що збитки у розмірі 3162,00 гривень підлягають стягненню з відповідача на користь Попільнянської селищної ради, на території якої ним проводився їх вилов. Відповідно до частини першої статті 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Згідно до частин першої, п`ятої, шостої статті 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях. Статтею 89 ЦПК України визначено, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. На підставі вищевикладеного, суд приходить до висновку про задоволення позову. Відповідно до статті 141 ЦПК України судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі задоволення позову - на відповідача.

Outcome: approved