Jurisdiction: civil
Date: 2025-10-26 00:00:00

Позиції сторін ТОВ «Новий колектор» у липні 2025 року звернулося до Охтирського міськрайонного суду Сумської області із указаним позовом, мотивуючи вимоги тим, що 02.10.2022 між ТОВ «УКР КРЕДИТ ФІНАНС» та [PERSON] був укладений кредитний договір № 1094-2387 у формі електронного документа із використанням електронного підпису одноразовим ідентифікатором. Відповідно до умов даного кредитного договору відповідачці надано кредит у розмірі 4800,00 грн на умовах строковості, зворотності, платності, шляхом перерахування коштів на банківську карту. Ухвалою суду від 30.07.2025 матеріали справи направлено до Тростянецького районного суду Сумської області за підсудністю. 26.12.2024 між ТОВ «УКР КРЕДИТ ФІНАНС» та ТОВ «Новий колектор» було укладено договір факторингу за №УКФ-261224-2, відповідно до якого ТОВ «УКР КРЕДИТ ФІНАНС» передало (відступило) ТОВ «Новий колектор» за плату належні йому права вимоги до боржників, вказаних у реєстрі прав вимоги, зокрема до [PERSON] . Станом на 18.06.2025 [PERSON] має заборгованість за кредитним договором № 1094-2387 у розмірі 47664,00 грн, яка складається з наступного: заборгованості по кредиту в розмірі 4800,00 грн; заборгованість по несплаченим процентам у розмірі 42864,00 грн. Посилаючись на вказані обставини, позивач просить суд стягнути на користь позивача із [PERSON] заборгованість за кредитним договором № 1094-2387 від 02.10.2022 у розмірі 47664,00 грн та судові витрати. 28.08.2025 [PERSON] подала відзив на позовну заяву, у якій зазначила, що вважає вимоги позивача завищеними та відсутні належні докази та факт зарахування коштів, тому просила у позові відмовити, застосувати строк позовної давності. Процесуальні дії у справі Ухвалою суду від 27.08.2025 відкрито провадження у даній справі, вирішено здійснювати розгляд за правилами спрощеного позовного провадження із повідомленням (викликом) сторін та призначено судовий розгляд на 22.09.2025 Представник позивача у судове засідання не з`явився, але у позовній заяві зазначив, що просить провести розгляд справи без його участі, не заперечує проти заочного розгляду справи. У зв`язку з першою неявкою відповідачки протокольною ухвалою розгляд справи відкладено на 27.10.2025. Відповідачка про дату, час та місце розгляду справи була повідомлена належним чином, але у судове засідання повторно не з`явилася та не повідомила про причини неявки. У зв`язку з неявкою сторін в судове засідання, фіксація судового процесу за допомогою технічного засобу не здійснювалась, що відповідає положенням частини 2 статті 247 ЦПК України. Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що між сторонами мають місце цивільні правовідносини, пов`язані зі спорами про виконання зобов`язань, які виникли за кредитним договором, позов обґрунтований і підлягає задоволенню. Фактичні обставини, установлені судом та мотиви суду Судом установлено, що 02.10.2022 між ТОВ «УКР КРЕДИТ ФІНАНС» та [PERSON] був укладений кредитний договір № 1094-2387, відповідно до якого відповідачка отримала кредит у розмірі 4800,00 грн зі строком повернення кредиту до 29.07.2023 (300 днів) з пільговою процентною ставкою 2,5% за кожен день користування кредитом, та стандартною процентною ставкою 3,00% на день. (а.с. 41-46). Також сторони погодили паспорт споживчого кредиту, який є невід`ємною частиною договору (а.с. 13зв.-15) та графік платежів,який є додатком № 1 до договору (а.с. 15зв.-16). Зазначений договір був укладений між сторонами у формі електронного документа з відповідним електронним підписом позичальника за допомогою одноразового ідентифікатора. Згідно пункту 5 частини 1 статті 3 Закону України «Про електрону комерцію» електронний договір - це домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав і обов`язків та оформлена в електронній формі. Відповідно частини 1 статті 5 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг» електронний документ - документ, інформація в якому зафіксована у вигляді електронних даних, включаючи обов`язкові реквізити документа. Враховуючи положення частини 1 статті 5 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг» правочин вважається вчиненим у електронній формі у випадку, якщо в ньому наявні всі обов`язкові реквізити документа. Електронний підпис є обов`язковим реквізитом електронного документа, який використовується для ідентифікації автора та/або підписувача електронного документа іншими суб`єктами електронного документообігу. Накладанням електронного підпису завершується створення електронного документа (частин 1, 2 статті 6 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг»). Відповідно до частини 1 статті 7 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг» оригіналом електронного документа вважається електронний примірник документа з обов`язковими реквізитами, у тому числі з електронним підписом автора або підписом, прирівняним до власноручного підпису відповідно до Закону України «Про електронний цифровий підпис». З врахуванням викладеного, лише наявність електронних підписів сторін підтверджує їх волю, спрямовану на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків, забезпечує ідентифікацію сторін та цілісність документа, в якому втілюється воля останніх. Статтею 11 Закону України «Про електронну комерцію» передбачено порядок укладення електронного договору. Пропозиція укласти електронний договір (оферта) має містити істотні умови, передбачені законодавством для відповідного договору, і виражати намір особи, яка її зробила, вважати себе зобов`язаною у разі її прийняття. В силу статті 12 цього Закону якщо відповідно до акта цивільного законодавства або за домовленістю сторін електронний правочин має бути підписаний сторонами, моментом його підписання є використання: електронного підпису або електронного цифрового підпису відповідно до Закону України «Про електронний цифровий підпис», за умови використання засобу електронного цифрового підпису усіма сторонами електронного правочину; електронного підпису одноразовим ідентифікатором, визначеним цим Законом; аналога власноручного підпису (факсимільного відтворення підпису за допомогою засобів механічного або іншого копіювання, іншого аналога власноручного підпису) за письмовою згодою сторін, у якій мають міститися зразки відповідних аналогів власноручних підписів. Згідно статті 638 ЦК України договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Договір укладається шляхом пропозиції однієї сторони укласти договір (оферти) і прийняття пропозиції (акцепту) другою стороною. Відповідно до статті 640 ЦК України договір є укладеним з моменту одержання особою, яка направила пропозицію укласти договір, відповіді про прийняття цієї пропозиції. Згідно статті 642 ЦК України відповідь особи, якій адресована пропозиція укласти договір, про її прийняття (акцепт) повинна бути повною і безумовною. Статтею 509 ЦК України встановлено, що зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 цього Кодексу. Отже, зі змісту договору, вбачається, що у ньому визначені основні істотні мови, характерні для таких видів договорів, зазначено суму кредиту, дату його видачі, строк надання коштів, розмір процентів, умови кредитування. Позичальниця [PERSON] погодилася на укладення договору саме такого змісту, про що свідчить підписання нею цього договору за допомогою електронного підпису одноразовим ідентифікатором. Разом із тим, суд не приймає як складову частину кредитного договору укладеного між позивачем та відповідачем паспорт споживчого кредиту, оскільки ознайомлення з паспортом споживчого кредиту, його підписання споживачем не означає укладення договору про споживчий кредит та дотримання його форми, оскільки в паспорті кредиту не відбувається фіксація волі сторін договору та його змісту. Такі висновки суду щодо застосування норм права відповідають висновкам Верховного Суду викладеним у постанові у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 23.05.2022 у справі №393/126/20. Відтак, зміст укладеного сторонами договору та умови кредитування відображені в договорі кредитної лінії № 1094-2387, який підписала [PERSON] 02.10.2022. На виконання умов вказаного договору позичальниці [PERSON] 02.10.2022 було перераховано обумовлену суму кредитних коштів, а саме 4800,00 грн, що вбачається з довідки про перерахування суми кредиту № 1094-2387 від 02.10.2022 через платіжну систему LiqPay на рахунок маска картки [NUMBER] (а.с. 40). Отже, ТОВ «УКР КРЕДИТ ФІНАНС» свої зобов`язання за договором виконало та надало відповідачці кредит. 26.12.2024 між ТОВ «УКР КРЕДИТ ФІНАНС» та ТОВ «Новий колектор» було укладено договір факторингу за №УКФ-261224-2, відповідно до якого ТОВ «УКР КРЕДИТ ФІНАНС» передало (відступило) ТОВ «Новий колектор» за плату належні йому права вимоги до боржників, вказаних у реєстрі прав вимоги, зокрема до [PERSON] згідно реєстру боржників № 1 у розмірі 47664,00 грн (а.с. 23-24, 17-20). Отже, враховуючи досліджені докази, а також встановлені обставини, суд вважає доведеним, що ТОВ «Новий колектор» є новим кредитором у зобов`язаннях з відповідачкою, відповідно до умов кредитного договору № 1094-2387, що був укладений 02.10.2022 між [PERSON] та первісним кредитором ТОВ «УКР КРЕДИТ ФІНАНС». Згідно статті 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Відповідно до частини 1 статті 530 ЦК України, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Згідно статті 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Відповідно до статті 611 ЦК України у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: зміна умов зобов`язання; сплата неустойки; відшкодування збитків та моральної шкоди. Згідно статті 1049, 1054 ЦК України, позичальник зобов`язаний повернути кредитору надані грошові кошти (кредит) та сплатити проценти у строки та на умовах, встановлених договором. Статтею 625 ЦК України встановлено, що боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Відповідно до статті 516 ЦК України заміна кредитора у зобов`язанні здійснюється без згоди боржника, якщо інше не встановлено договором або законом. Якщо боржник не був письмово повідомлений про заміну кредитора у зобов`язанні, новий кредитор несе ризик настання несприятливих для нього наслідків. У цьому разі виконання боржником свого обов`язку первісному кредиторові є належним виконанням. Всупереч умов кредитного договору відповідачка взяті на себе зобов`язання належним чином не виконувала, що створило заборгованість розмір якої, згідно розрахунку позивача, станом на 26.12.2024 складає 47664,00 грн, з яких: сума заборгованості по кредиту в розмірі 4800,00 грн; сума заборгованості по несплаченим процентам у розмірі 42864,00 грн. (а.с. 25-34). Суд погоджується із вказаним розрахунком, оскільки він узгоджується з умовами кредитного договору. Відповідно до частини 1 статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Наданий відзив не містить доказів, які б спростовували установлені судом обставини на підставі доказів наданих стороною позивача. Щодо застосування строку позовної давності суд зазначає, що з 2 квітня 2020 року до 30 червня 2023 року перебіг строку позовної давності (загальний і спеціальний) був зупинений через дію карантинних обмежень (п. 12 Прикінцевих та перехідних положень ЦК). Постановою Кабінету Міністрів України від 27 червня 2023 року відмінено з 24 год 00 хв 30 червня 2023 на всій території України карантин, встановлений з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2. При цьому, відповідно до пункту 19 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України, у період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану строки, визначені статтями 257-259, 362, 559, 681, 728, 786, 1293 цього Кодексу, продовжуються на строк його дії, яким доповнено ЦК України в березні 2022 року. Ця підстава для незастосування в цей період строку позовної давності діяла з 17 березня 2022 року до 3 вересня 2025 року. Після 4 вересня почали діяти строки позовної давності почали діяти на підставі Закону № 4434-ІХ «Про внесення зміни до розділу «Прикінцеві та перехідні положення» Цивільного кодексу України щодо поновлення перебігу позовної давності». Відповідно до статті 256-257 ЦК позовна давність\~-\~це строк,\~у межах\~якого особа\~може звернутися\~до суду\~з вимогою\~про захист\~свого цивільного\~права або\~інтересу. Загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки. Отже, з урахуванням періодів зупинення перебігу строку позовної давності, немає підстав для застосування строку позовної давності для зобов`язання відповідачки у цій справі. Враховуючи установлені судом обставини та вимоги вищевикладеного чинного законодавства, зважаючи на те, що відповідачем належним чином не виконано зобов`язання за кредитним договором внаслідок чого утворилась заборгованість, суд вважає, що вимоги позивача, як нового кредитора про стягнення заборгованості підлягають задоволенню повністю. Судові витрати Вирішуючи питання про судові витрати в справі, суд керується положеннями частини 1 статті 141 ЦПК України, відповідно до якої судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Оскільки позовні вимоги судом задоволені повністю, з відповідача на користь позивача підлягають стягненню понесені витрати на оплату судового збору в розмірі 2422,40 грн.

Outcome: approved