Jurisdiction: civil
Date: 2025-10-26 00:00:00

У травні 2025 року Приватне акціонерне товариство «ДТЕК Київські регіональні електромережі» звернулося до Фастівського міськрайонного суду Київської області з позовом до [PERSON] та [PERSON] про стягнення вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення правил роздрібного ринку електричної енергії, у розмірі 32538,32 грн та понесені судові витрати по сплаті судового збору у розмірі 3028,00 грн. Свої вимоги позивач обґрунтовує тим, що 13.02.2024 року уповноважені працівники ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» здійснили у присутності відповідача [PERSON] перевірку належного йому житлового будинку (об`єкту) на предмет дотримання Правил роздрібного ринку електричної енергії. Під час проведення цієї перевірки уповноважені працівники позивача виявили порушення пп. 2.3.2, 2.3.4, 5.5.5 та п. 8.3.4 та п. 8.4.2 ПРРЕЕ пошкодження розрахункового лічильника електричної енергії, а саме: зірваний механізм розрахункового лічильника. Порушення продемонстровано споживачу. За наслідками проведеної перевірки працівники ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» склали акт № К046681, у якому зафіксували виявлені порушення. Лічильник переданий для проведення електротехнічного дослідження. Висновок дослідження надісланий відповідачам листом-запрошенням на засідання комісії по розгляду акту про порушення. У подальшому на засіданні комісії прийняте рішення, оформлене Протоколом про проведення розрахунку обсягу та вартості облікованої електроенергії. Цей протокол та розрахунок до акту про порушення надіслані відповідачам засобами поштового зв`язку. Відповідачі не надали заперечень щодо порядку та розміру нарахованої необлікованої електроенергії, не оскаржили рішення про проведення розрахунку обсягу та вартості облікованої електроенергії. Позивач зазначає, що на момент звернення до суду, кошти по Акту про порушення від відповідачів не надходили. Заборгованість у добровільному порядку не погашена. Вказане стало підставою для звернення до суду з цим позовом. Фастівський міськрайонний суд Київської області ухвалою від 24 червня 2025 року відкрив провадження у справі та призначив її до розгляду у порядку спрощеного позовного провадження з викликом учасників справи. Учасникам справи надіслано копію ухвали суду про відкриття провадження у справі, якою відповідачу надано встановлений законом строк для подання заяви із запереченнями щодо розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, надано строк для подання відзиву на позовну заяву. Відповідачу ухвала судді від 24 червня 2025 року надіслана на адресу зареєстрованого у встановленому законом порядку місцем йог проживання та отримана адресатом, про що свідчать відомості рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення. Відповідач заяву із запереченнями про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження та відзиву на позовну заяву до суду не подав. 21.07.2025 розгляд справи за клопотання представника позивача відкладено на 01.09.2025. 01.09.2025 до суду надійшло клопотання від представника позивача Конєвої Л.Л. про залучення до участі у справі співвідповідача [PERSON] . Фастівський міськрайонний суд Київської області ухвалою від 01 вересня 2025 року задовольнив клопотання, відклав розгляд справи на 24.09.2025. [PERSON] надіслано копію ухвали суду про залучення її до участі у справі як співвідповідача, якою надано встановлений законом строк для подання заяви із запереченнями щодо розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, надано строк для подання відзиву на позовну заяву. Копія ухвали\~суду отримана адресатом 10.09.2025, про що свідчать відомості рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення. Відповідач заяву із запереченнями про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження та відзив на позовну заяву до суду не подав. У судовому засіданні 24.09.2025 року суд відклав розгляд справи для надання відповідачу [PERSON] можливості подати відзив на позовну заяву. 03.10.2025 відповідач [PERSON] подала до суду відзив на позовну заяву, згідно зі змістом якого зазначає, що вважає позовні вимоги необґрунтованими, незаконними, та такими, що не підлягають задоволенню з огляду на наступне. Відповідач вказує, що можливо виявлені порушення і мали місце, але вони стосуються відповідача [PERSON] . Вона як співвласник житлового будинку ніякого відношення до цього не має. Зазначає, що не проживає у вказаному будинку, договір про надання послуг щодо постачання електроенергії не укладала, а тому не повинна нести відповідальність за інших осіб. Звертає увагу суду на те, що, згідно з наданими позивачем доказами, ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» вели переписку з [PERSON] та [PERSON] . Вона не укладала будь-які договори з позивачем і вони в матеріалах справи відсутні, лише у рахунках на оплату енергії, датованих 19.02.2025 та 23.03.2025, зазначено, що покупцем та споживачем є [PERSON] . Також повідомляє, що [INFO] померла її мати [PERSON] , після її смерті відкрилась спадщина, до складу якої увійшов будинок, у якому позивач провів перевірку. Цей будинок успадкували [PERSON] та її брат [PERSON] . У вказаному житловому будинку її брат [PERSON] проживає постійно та користується комунальними послугами. Відповідач посилається на довідку №532 від 30.09.2025, видану Мотовилівським старостинським округом, згідно з якою [PERSON] після одруження 14.04.1989 року по 18.08.2008 рік разом зі своїм чоловіком [PERSON] фактично проживали та вели господарство за адресою [ADDRESS] . За адресою [ADDRESS] з моменту одруження [PERSON] не проживала та господарство не вела. Також [PERSON] надала довідку №571 від 29.09.2025, видану відокремленим підрозділом Національного університету біоресурсів і природокористування України «Боярська лісова дослідна станція» її чоловіку [PERSON] , який з 18.08.2008 року і до теперішнього часу проживає разом зі своєю сім`єю у службовому житловому приміщенні, розташованому у Плесецькому лісництві, на підставі наказу №190 від 18.08.2008 року. Відповідач зазначає, що до будь-яких порушень щодо споживання комунальних послуг вона не має ніякого відношення. Усіма послугами користується [PERSON] та саме він є споживачем. Вимоги позивача пов`язані із діями [PERSON] і саме він є належним відповідачем у цій справі. Вважає, що позовні вимоги до неї є безпідставними. Просить відмовити у задоволені позовних вимог до неї як до співвідповідача. 15.10.2025 заклопотанням представника позивача розгляд справи відкладено на 27.10.2025, у зв`язку із її перебуванням в іншому судовому засіданні. Представник позивача [PERSON] у судовому засіданні підтримала вимоги позову з підстав, що у ньому зазначені, та просила його задовольнити. Пояснила суду, що працівники позивача здійснили виїзд за адресою знаходження житлового будинку, який перебуває у власності відповідачів. Під час перевірки виявлене пошкодження розрахункового лічильника електричної енергії, а саме: зірваний механізм розрахункового лічильника. Порушення продемонстроване споживачу [PERSON] та відповідним чином задокументоване у його присутності. Споживач зазначив у поясненнях про те, що він не знав про наявність пошкодження лічильника. Лічильник переданий для проведення експертного дослідження, за висновками якого підтверджено наявність пошкодження та зазначено про причини їх появи. Вказане свідчить про порушення Правил обліку електричної енергії та є підставою для нарахування суми. Складені всі необхідні документи та здійснений їх розгляд комісією. Відповідач [PERSON] був запрошений, але не з`явився. Не оскаржив та не заперечував проти розміру нарахованого боргу. Розрахунок заборгованості направлений за місцем реєстрації/перевірки та отриманий адресатом. Після відкриття провадження у справі стало відомо про те, що відповідачка [PERSON] є співвласницею домоволодіння, у якому виявлені спірні порушення. Оскільки співвласники спільно несуть відповідальність за належне їм майно, вказане стало підставою для залучення іншого співвласника як співвідповідача до участі у справі. На запитання представника відповідачки [PERSON] пояснила, що у 2019 році відбулась реорганізація роздрібного ринку електричної енергії та набули чинності нові Правила. Відповідно до цих Правил електропостачання здійснюється на підставі типового договору, до якого всі споживачі приєднуються автоматично. Правилами передбачений перелік дій, які свідчать про приєднання споживача. Серед них визначено споживання, оплата, будь-яка дія, яка свідчить, що будинок споживає електроенергію. Також на кожну точку розподілу оформлюється Паспорт. З усіма виявленими порушеннями та перебігом розгляду цих питань комісією [PERSON] повідомлений. На запитання суду пояснила, що працівників позивача до перевірки допустив відповідач [PERSON] . Він надав свій паспорт та пояснив, що проживає у цьому помешканні, у графі «зауваження до складеного акта» Акту про порушення вказав, що не знав про пошкодження механізму в лічильнику. Борг відповідачі не погашали. Відповідач [PERSON] у судове засідання не з`явився, про день, час і місце розгляду справи повідомлений належним чином, причини неявки суду не повідомив, заяв чи клопотань про відкладення розгляду справи до суду не подав. Відповідач [PERSON] у судовому засіданні вимоги позову не визнала з підстав, що зазначені нею у відзиві. Також повідомила, що з 1989 року вона не проживала в цьому будинку, лише деякий час була зареєстрована (до 2020). Вона є власником частини будинку. Цей будинок вона разом із братом [PERSON] успадкувала після смерті матері. До вказаного будинку вона ніколи не мала ніякого діла. Трималась будинку, бо брат веде неправильний образ життя, порушує. Таким чином вона намагалась запобігти втраті будинку. На запитання свого представника відповідачка повідомила, що не була у будинку з 2016 року від дня смерті її матері. У вказаному домоволодіння з того часу вона не доглядала господарство, не копала, не садила, нічого не робила. На запитання суду пояснила, що дії та рішення позивача у спірній ситуації вона не оскаржувала. З метою пересвідчитись у наявності пошкодження лічильника до будинку не їздила, оскільки брат її туди не пустить. З братом вона не спілкується, має напружені стосунки. Ніколи не претендувала на те майно. Лише отримала свідоцтво, щоб брата не вигнали. Хотіла допомогти, а вийшло собі гірше. Представник відповідачки [PERSON] адвокат Махлай О.В. у судовому засіданні заперечив проти вимог позову з підстав його необґрунтованості у частині, що стосується його клієнтки. Зауважив, що все листування позивач вів виключно із [PERSON] та померлою матір`ю відповідачів. Всі претензії висувались до них і про [PERSON] у поданих суду матеріалах немає жодної згадки. Вона залучена до участі у справі лише після відкриття провадження у справі. Також зазначив, що вимоги позову до [PERSON] безпідставні, оскільки всі порушення допущені її братом [PERSON] . Вважає, що [PERSON] не повинна нести відповідальність за його дії. Вказав, що у п. 8.4.2 Правил визначено, що за пошкодження приладів обліку відповідальність несе споживач. Преставник вважає, що [PERSON] не є споживачем у цих правовідносинах, а лише власником будинку. Представник вважає, що шкоду повинна відшкодовувати особа, яка її завдала. Власник несе відповідальність за своє майно лише у межах користування ним. Зауважив, що у цьому спорі належний відповідач [PERSON] . Залучення [PERSON] як співвідповідача не відповідає приписам законодавства. Просив відмовити у задоволенні позову до його клієнтки. Неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею (ч. 1 ст. 223 ЦПК України). Заслухавши учасників справи, які з`явилися у судове засідання, перевіривши фактичні обставини справи та відповідні їм правовідносини суд встановив таке. 03 вересня 2020 року проведено державну реєстрацію зміни найменування ПрАТ «Київобленерго» на ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі», яке є повним правонаступником всіх прав та обов`язків ПрАТ «Київобленерго». В свою чергу, ПАТ «Київобленерго» було перейменовано на ПрАТ «Київобленерго». 13.02.2024 уповноважені представники ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» під час проведення перевірки дотримання споживачами Правил роздрібного ринку енергії, затверджених Постановою НКРЕКП від 14.03.2018 року № 312 (далі - ПРРЕЕ), за адресою [ADDRESS] , у присутності представника споживача [PERSON] здійснили перевірку дотримання Правил роздрібного ринку електричної енергії. Відповідно до Інформаційної довідки №441597454 з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиноо реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна, житловий будинок [ADDRESS] належить на праві спільної часткової власності по [PERSON] та [PERSON] . Право власності зареєстроване 31.03.2017 (а.с.106-108). Перевіркою встановлено, що за адресою [ADDRESS] порушено облік електричної енергії: порушення п. 5.5.5 ПРРЕЕ, що відповідає порушенню п. 8.4.2 ПРРЕЕ пошкодження розрахункового лічильника електричної енергії, а саме: зірваний механізм розрахунковий лічильник. Порушення продемонстровано споживачу. На підставі виявленого порушення Правил під час проведення перевірки уповноважені працівники ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» щодо об`єкту відповідачів склали Акт № К046681. Відповідно до п. 11 Акту про порушення №К046681 від 13.02.2024, Комісія оператора системи з розгляду складеного акта про порушення проведе засідання 11.03.2024 о 10 годині 30 хвилин за адресою: м. Київ, вул. Стеценка, 1а, про що під особистий підпис повідомлено [PERSON] (а.с.13-14). 13.03.2024 ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» надіслало лист-запрошення №04/530-1434 [PERSON] на комісію по розгляду Акту про порушення ПРРЕЕ № К046681 від 13.02.2024, яка відбудеться 26.03.2024 о 16 годині 00 хвилин за адресою: [ADDRESS] (а.с.48). Відповідно до Протоколу № 062, 26 березня 2024 року відбулося засідання комісії по розгляду акту № К046681 від 13.02.2024. За пропозицією членів комісії вилучено речові докази до акту про порушення, що упаковані в сейф-пакет №0219399 та направлені на проведення експертного дослідження, вирішено споживача повідомити та запросити належним чином. Протокол надіслано споживачу поштою (а.с. 51). 28.03.2024 листом №04/530-1801 ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» надіслало на адресу [PERSON] копію вказаного протоколу (а.с.49). 17.01.2025 ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» надіслало лист-запрошення №04/530-466 [PERSON] на комісію по розгляду Акту про порушення ПРРЕЕ № К046681 від 13.02.2024, яка відбудеться 19.02.2025 о 10 годині 30 хвилин за адресою: [ADDRESS] (а.с.46). Відповідно до Протоколу № 158, складеного головою комісії Перевознікова Н.І., членами комісії Гаврилко А.С., Мурин Р.М., 19 лютого 2025 року о 10 годині 30 хвилин відбулося засідання комісії по розгляду акту № К046681 від 13.02.2024. За пропозицією членів комісії вирішено, що акт про порушення №К046681 підлягає нарахуванню згідно п. 8.4.11 формула 5 ПРРЕЕ за 144 дні (з останнього контрольного огляду) з урахуванням дозволеної потужності згідно договору 5кВт. Обсяг електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення цих правил, становить 2400 кВт. Величини розрахункового добового споживання визначено згідно ПРРЕЕ за період 144 дні, з 22.09.2023 по 12.02.2024 року по тарифах, що діяли протягом періоду порушення. Протокол, разом з розрахунком величини вартості та розрахункові документи для оплати недорахованої електроенергії та/або збитків надіслано поштою споживачу (а.с. 52-53). 21.02.2025 листом №04/530-1425 ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» надіслало [PERSON] документи по Акту про порушення ПРРЕЕ № К046681 від 13.02.2024 (протокол комісії, розрахунок до акту про порушення, рахунок до акту про порушення, рахунок за проведення експертного дослідження (а.с.47). Вказане поштове відправлення отримане адресатом 03.03.2025 (а.с. 50). Відповідно до розрахунку обсягу та вартості необлікованої електричної енергії згідно з порядком, визначеним главою 8.4 розділу VIII ПРРЕЕ, за актом № К046681 від 13.02.2024, сума необлікованої електроенергії за період з 22.09.2023 по 12.02.2024 становить 19030,32 грн (а.с. 60). Відповідно до висновку спеціаліста № 10386 від 25.07.2024 року за результатами проведення трасологічного дослідження встановлено, що при огляді наданого на дослідження лічильника НІК 2301 АП2 зав. № 0415397 2010 року випуску виявлено, що барабанний обліковий механізм зміщений відносно оглядового вікна та вільно переміщається всередині корпусу лічильника. На стійку кришки та цокольної частини наданого на дослідження лічильника НІК 2301 АП2 зав. № 0415397 2010 року випуску виявлено нашарування на півпрозорої речовини, що за своїм виглядом та властивостями схожа на клей. Речовина розміщена нерівномірно, на деяких ділянках стику кришки та цокольної частини. На лицьовій стороні прозорої кришки, в межах оглядового вікна та з лівої сторони лічильника виявлені численні пошкодження розміщені хаотично у вигляді прямих, кругових ліній, подряпини різної глибини, які накладаються одні на одні. Виявлені пошкодження утворились внаслідок неодноразового, зовнішнього контакту, під тиском, предметом із шорсткою контактною поверхнею та слідосприймаючою поверхнею (прозора кришка лічильника). Враховуючи характер та місцезнаходження виявлених пошкоджень можна зробити висновок, що вони ймовірно могли утворитися під час контакту поверхні лічильника та електромагніту. З тильної сторони наданого лічильника НІК 2301 АП2 зав. № 0415397 2010р. випуску в межах верхньої та правої стійок виявлено пошкодження у вигляді тріщини та вм`ятин. При огляді наданого на дослідження лічильника НІК 2301 АП2 зав. № 0415397 2010р. випуску виявлено пошкодження (відділення) усіх трьох стійок кріплення прозорої кришки внаслідок прикладання до них зовнішнього значного зусилля вибивання. Після зняття прозорої кришки було оглянуто вміст корпусу наданого на дослідження лічильника. При огляді виявлено пошкодження (відділення) стійок кріплення/фіксації барабанного облікового механізму» (а.с.16-27). Відповідно до висновку експерта за результатами проведення трасологічного електротехнічного дослідження № 10490 від 10.12.2024, встановлено, що при огляді наданого на дослідження лічильника електричної енергії типу НІК 2301 АП2 зав. № 0415397 2010 року випуску виявлено, що барабанний обліковий механізм зміщений відносно оглядового вікна та вільно переміщається всередині корпусу лічильника. Після зняття прозорої кришки лічильника електричної енергії типу НІК 2301 АП2 зав. № 0415397 2010 року випуску було проведено огляд внутрішньої частини даного лічильника. При огляді виявлено пошкодження (відділення) стійок кріплення/фіксації барабанного облікового механізму. Найбільш ймовірною причиною пошкодження (відділення) стійок кріплення та невідповідності положення барабанного облікового механізму лічильника електричної енергії типу НІК 2301 АП2 зав. № 0415397 2010 року випуску могло бути багаторазове застосування (прикладання) потужного постійного магніту до його лицьової або верхньої бокової сторони корпусу даного лічильника для впливу на його кроковий двигун облікового механізму з метою гальмування (зупинки) (а.с. 28-40). Згідно з відеозаписом, що міститься на диску CD-R, що доданий до позовної заяви, допускач [PERSON] був присутній під час проведення та оформлення матеріалів перевірки помешкання, у якому він проживає. \~\~\~\~\~\~\~\~Крім відеозапису фіксації порушення та його документування, на диску наявні фотографії, на яких зафіксовані об`єкт нерухомості та виявлені порушення. Паспорт точки розподілу електричної енергії (Додаток 2 до договору споживача), що складений та дані внесені до централізованого Реєстру 14.02.2024, містить відомості про об`єкт електрифікації, приєднану/дозволену потужність за площадкою комерційного обліку, категорії надійності струмоприймачів, енергетичні ідентифікаційні коди віртуальної точки комерційного обліку тощо (а.с. 44-45). Нормативно-правове обґрунтування. Згідно ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Відповідно до ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до ч. 1\~ст. 509 ЦК України,\~зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Згідно із\~статтею 525 ЦК України,\~одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. За змістом\~ст. 526 ЦК України,\~зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього\~Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Відповідно до ст.\~610,\~612 ЦК України,\~порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання. Боржник вважається таким, що прострочив виконання, якщо він не виконав його у строк, передбачений умовами договору або встановлений законом. Відповідно до ч. 1\~ст. 714 ЦК України,\~за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. Відносини, які виникають між споживачем електроенергії та енергопостачальником регулюються Законом України «Про ринок електричної енергії» від 13.04.2017 № 2019-VIII, Правилами роздрібного ринку електричної енергії, затвердженими Постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах електроенергетики та комунальних послуг від 14.03.2018 №312. Правила роздрібного ринку електричної енергії регулюють взаємовідносини, які виникають під час купівлі-продажу електричної енергії між електропостачальником (електропостачальниками) та споживачем (для власного споживання), а також їх взаємовідносини з іншими учасниками роздрібного ринку електричної енергії, визначеними цими Правилами. Учасниками роздрібного ринку є: електропостачальники, оператор системи передачі, оператори систем розподілу, у тому числі оператори малих систем розподілу, споживачі, основні споживачі, субспоживачі, виробники електричної енергії, які підпадають під визначення розподіленої генерації, та інші учасники ринку, які надають послуги, пов`язані з постачанням електричної енергії споживачу з метою використання ним електричної енергії на власні потреби. Ці Правила є обов`язковими для виконання усіма учасниками роздрібного ринку. Укладення договорів між споживачами та іншими учасниками роздрібного ринку електричної енергії відповідно до вимог Правил здійснюється шляхом приєднання споживачів до публічних договорів приєднання (договору споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії, відповідних договорів про постачання електричної енергії) на умовах чинних договорів про постачання електричної енергії та про користування електричною енергією, укладених з відповідними постачальниками електричної енергії за регульованим тарифом, шляхом подання заяви-приєднання за формою, наведеною у додатку до цієї постанови. У п. 1.1.2 Правил встановлено, що термін «необлікована електрична енергія» вживається в такому значенні - обсяг електричної енергії, використаний споживачем або переданий транзитом в електромережі, що належать іншим власникам електричних мереж, але не врахований розрахунковими засобами комерційного обліку або врахований неправильно. Згідно з п. 8.2.5 Правил, у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів безоблікового споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки, оформлюється акт про порушення згідно з формою, наведеною в додатку 9 до цих Правил. Акт про порушення складається представниками оператора системи, які мають таке право згідно з посадовою інструкцією, пройшли відповідне навчання та інструктаж, після пред`явлення ними службових посвідчень. В акті зазначаються заходи, яких було вжито або яких необхідно вжити для усунення допущених порушень. Акт про порушення складається у двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві. Акт про порушення підписується представником (представниками) оператора системи, який (які) брали участь у перевірці, та споживачем (представником споживача) або іншою особою, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки. Відповідно до п. п. 8.4.2 Правил, визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії здійснюється оператором системи на підставі акта про порушення, складеного у порядку, визначеному цими Правилами, у разі виявлення, зокрема, таких порушень: - порушення цілісності пломб, цілісності пломбувального матеріалу, на якому встановлені пломби (дріт, кордова нитка тощо), порушення цілісності гвинтів, на яких закріплено пломбувальний матеріал (далі - пошкодження пломб), або відсутність на засобах вимірювальної техніки пломб з відбитками тавр про їх повірку чи пломб з відбитками тавр оператора системи або інших заінтересованих сторін, установлених на кріпленнях кожуха лічильника електричної енергії (за умови наявності акта про пломбування, складеного в порядку, установленому Кодексом комерційного обліку, або іншого документа, який підтверджує факт пломбування і передачу на збереження засобів вимірювальної техніки, установлених пломб, та за умови втручання споживача в роботу засобів вимірювальної техніки); - пошкодження або відсутність пломб з відбитками тавр оператора системи чи інших заінтересованих сторін, установлених на засобах вимірювальної техніки (вузлах обліку) (крім пломб, установлених на кріпленнях кожуха лічильника електричної енергії), та/або пристроїв (шафи обліку, захисної панелі тощо), на яких встановлені такі пломби та які закривають доступ до струмоведучих частин схеми (вузла) обліку (за умови наявності акта про пломбування, складеного в порядку, встановленому Кодексом комерційного обліку, або іншого документа, який підтверджує передачу на збереження засобів вимірювальної техніки та установлених пломб). Згідно з п. 8.4.7 Правил, розрахунок вартості необлікованої електричної енергії здійснюється виходячи з: - вартості середньомісячних витрат оператора системи на купівлю однієї кіловат-години (кВт·год) електричної енергії на компенсацію незапланованих втрат електричної енергії, її передачі та розподілу у період порушення споживачем цих Правил (Ц, грн/кВт·год); - величини розрахункового добового обсягу споживання електричної енергії (W доб, кВт·год); - кількості днів, протягом яких споживання електричної енергії здійснювалося з порушенням вимог цих Правил (Д, день). Відповідно до п.п. 1 п. 8.4.8 Правил, кількість днів, протягом яких споживання електричної енергії здійснювалося з порушенням вимог цих Правил, визначається виходячи з кількості робочих днів електроустановки споживача (крім випадків фіксації засобами комерційного або технічного обліку кількості днів, протягом яких споживання електричної енергії здійснювалося з порушенням вимог цих Правил) у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 1 - 3 (у частині пошкодження/відсутності засобів вимірювальної техніки та/або пломб, та/або пристроїв (шафи обліку, захисної панелі тощо), на яких встановлені пломби) або у підпункті 4 пункту 8.4.2 цієї глави, - з дня останнього контрольного огляду засобу комерційного обліку або технічної перевірки (якщо технічну перевірку було проведено після останнього контрольного огляду засобу комерційного обліку) до дня виявлення порушення, але не більше загальної кількості робочих днів. Відповідно до ч. 2\~ст. 43 ЦПК України,\~обов`язок надання усіх наявних доказів до початку розгляду справи по суті покладається на осіб, які беруть участь у справі. Відповідно до ст. 12, 81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. За правилами ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Частиною 1 ст. 77 ЦПК України визначено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Висновки суду. Дослідивши матеріали справи, оцінивши зібрані у справі докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів, на предмет їх належності, допустимості, достовірності кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, надавши оцінку зібраним у справі доказам в цілому та кожному доказу окремо, суд дійшов до таких висновків. Вирішуючи спір у цій справі, суду належить встановити чи були порушені, не визнані або оспорені права, свободи чи інтереси позивача і залежно від установленого вирішити питання про задоволення позовних вимог або відмову в їх задоволенні. Належним виконанням зобов`язання у спірних правовідносинах з боку відповідачів є оплата спожитої електричної енергії у встановлені законом строки та забезпечення безпечної експлуатації енергетичного обладнання. У цій справі суд встановив, що за адресою належного відповідачам на праві власності житлового будинку представники ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» виявили порушення ПРРЕЕ, що відповідає порушенню пп. 2.3.2, 2.3.4, 5.5.5 та п. 8.3.4 та п. 8.4.2 ПРРЕЕ пошкодження розрахункового лічильника електричної енергії, а саме: зірваний механізм розрахункового лічильника.. На підставі виявленого порушення\~\~за участю відповідача [PERSON] як представника споживача складено акт про порушення. Під час перевірки здійснювалася фото- та відеофіксація, що підтверджує вимоги позивача, викладені в позовній заяві. Наданий позивачем до позову диск містить фотографії, на яких зафіксовано об`єкт нерухомості, виявлені працівниками позивача порушення. В установленому законом порядку цей Акт розглянутий позивачем та складений відповідний Протокол комісії, здійснено повідомлення відповідача про здійснення нарахування вартості необлікованої електроенергії з надсиланням складеного розрахунку. Згідно з розрахунком обсягу та вартості необлікованої електричної енергії згідно порядку, визначеного главою 8.4 розділу VІІІ ПРРЕЕ, на підставі акту споживачу нараховано вартість необлікованої електроенергії у розмірі, заявленому у позові. Розрахунок здійснено за формулою 5, кількість днів розрахунку 144. Цей розрахунок відповідачі не оскаржили. Всі прийняті позивачем у спірних правовідносинах рішення чинні, не скасовані. Нараховану заборгованість у добровільному порядку не сплатили. Факт втручання споживачів у роботу приладу обліку підтверджено висновками спеціаліста та експерта, що відповідає вимогам порядку визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами\~правил користування електричною енергією, врегульованого Методикою № 562. Отже, факт позаоблікового споживання електричної енергії у зв`язку із втручанням у роботу лічильника підтверджено належними\~і допустимими доказами, які відповідачами\~не спростовані. Перевіряючи відповідність проведеного комісією розрахунку правильності нарахування, обсягу і вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення відповідачем ПРРЕЕ\~\~обставинам та підставам, зазначеним у «Методиці визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією», затвердженої 04 травня 2006 року Постановою №562 Національної комісії регулювання електроенергетики України, суд встановив правильність проведеного позивачем розрахунку. Відповідачі розмір заборгованості не оспорювали, не надали суду належних, допустимих та достатніх доказів на підтвердження незаконності рішення комісії щодо нарахування заборгованості. Суд вважає безпідставними доводи відповідачки [PERSON] про те, що вона не є належним відповідачем у цій справі, оскільки не проживає у житловому будинку, де позивач виявив порушення, з огляду на таке. Суд встановив, що відповідачі є співвласниками домоволодіння, у якому позивач провів перевірку та виявив порушення, за наслідком чого заявив цей позов про стягнення з відповідачів вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення правил роздрібного ринку електричної енергії. Статтею 360 ЦК України\~передбачено, що співвласник відповідно до своєї частки у праві спільної часткової власності зобов`язаний брати участь у витратах на управління, утримання та збереження спільного майна, у сплаті податків, зборів (обов`язкових платежів), а також нести відповідальність перед третіми особами за зобов`язаннями, пов`язаними із спільним майном. Відповідно до частини першої\~статті 526 ЦК України,\~зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього\~Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Частиною 1\~ст. 543 ЦК України\~передбачено, що у разі солідарного обов`язку боржників (солідарних боржників) кредитор має право вимагати виконання обов`язку частково або в повному обсязі як від усіх боржників разом, так і від будь-кого з них окремо. Боржник, який виконав солідарний обов`язок, має право на зворотну вимогу (регрес) до кожного з решти солідарних боржників у рівній частці, якщо інше не встановлено договором або законом, за вирахуванням частки, яка припадає на нього (частини четверта\~статті 544 ЦК України). Тлумачення наведених норм права дає підстави зробити висновок, що кожен співвласник зобов`язаний брати участь у витратах щодо утримання майна, що є у спільній частковій власності, незалежно від того, хто здійснює фактичні дії, спрямовані на утримання спільного майна. Співвласник, який виконав солідарний обов`язок щодо сплати необхідних витрат на утримання майна, має право вимагати від іншого співвласника їх відшкодування (право зворотної вимоги регрес). Якщо хтось із співвласників відмовляється брати участь у витратах, інші співвласники можуть здійснити їх самостійно і вимагати від цього співвласника відшкодування понесених витрат у судовому порядку або ж безпосередньо звернутись до суду з позовом про примусове стягнення з співвласника, який відмовився нести тягар утримання спільного майна, коштів для цієї мети. Такий правовий висновок висловив Верховний Суд у постанові від 13 березня 2019 року у справі № 521/3743/17-ц. За таких обставин суд доходить висновку про те, що позовна вимога про стягнення з [PERSON] вартості електричної енергії є обґрунтованою та підлягає задоволенню. При цьому суд звертає увагу на те, що відповідачка не позбавлена можливості вимагати від інших співвласників (чи користувачів) майна відшкодування таких витрат. Щодо доводів відповідачки [PERSON] про те, що вона не укладала договір з позивачем, суд зазначає таке. Відповідно до п. 5 ч. 3\~ст. 20 Закону України «Про житлово-комунальні послуги»,\~споживач зобов`язаний оплачувати житлово-комунальні послуги у строки, встановлені договором або законом. У частині першій статті 19 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» передбачено, що відносини між учасниками договірних відносин у сфері житлово-комунальних послуг здійснюються виключно на договірних засадах, проте відповідно до пункту 1 частини першої статті 20 цього Закону споживач має право, зокрема, одержувати вчасно та відповідної якості житлово-комунальні послуги згідно із законодавством та умовами договору на надання житлово-комунальних послуг. Такому праву прямо відповідає визначений пунктом 5 частини третьої статті 20 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» обов`язок споживача оплачувати житлово-комунальні послуги у строки, встановлені договором або законом. Таким чином, згідно із зазначеними нормами закону споживачі зобов`язані оплатити житлово-комунальні послуги, якщо вони фактично користувалися ними. Факт відсутності договору про надання житлово-комунальних послуг сам по собі не може бути підставою для звільнення споживача від оплати послуг\~у повному обсязі. Вказана правова позиція висловлена Верховним Судом України у постанові від 20 квітня 2016 року у справі № 6-2951цс15 та Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 20 вересня 2018 року у справі № 751/3840/15-ц. З огляду на викладене, правовідносини, які склалися між сторонами з надання житлово-комунальних послуг, є грошовим зобов`язанням, у якому, серед інших прав і обов`язків сторін на боржника покладено виключно певний цивільно-правовий обов`язок з оплати отриманих житлово-комунальних послуг, якому кореспондує право кредитора вимагати сплату грошей за надані послуги (частина перша статті 509 ЦК України). Статтею 322 ЦК України передбачено, що власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Отже, непроживання відповідачки у будинку, який належить їй на праві власності, не звільняє її\~як власника від обов`язку нести витрати по оплаті електричної енергії, яка була надана позивачем. Крім цього, суд враховує, що, відповідно до Правил роздрібного ринку електричної енергії, електропостачання здійснюється на підставі типового договору, до якого всі споживачі приєднуються автоматично. Правилами передбачений перелік дій, які свідчать про приєднання споживача. Під час розгляду справи встановлено та не заперечувалось відповідачкою та її представником споживання будинком, власницею якого вона є, електроенергії. Суд зазначає, що безвідповідальне ставлення до долі належного відповідачці на праві власності нерухомого майна та усунення від його утримання не є підставою для звільнення її від відповідальності у цих правовідносинах. Оскільки у матеріалах справи наявні належні та достатні докази, які підтверджують факт наявності у відповідачів заборгованості за необліковану електричну енергію, яка виникла внаслідок порушення споживачами ПРРЕЕ, ці докази не спростовані стороною відповідачки, тому суд вважає наявними правові підстави для стягнення суми заборгованості із відповідачів на користь позивача у судовому порядку. З огляду на вказане суд дійшов висновку про наявність правових підстав для задоволення позову. Розподіл судових витрат. Відповідно до ч. 1 , п. 1 ч. 3 ст. 133 ЦПК України,\~судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати на професійну правничу допомогу. Згідно із п. 1 ч. 1, 2 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі задоволення позову на відповідача, у разі відмови в позові на позивача; у разі часткового задоволення позову на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. З урахуванням\~результату вирішення\~цієї справи з відповідача на користь позивача підлягають стягненню витрати по сплаті судового збору в розмірі 3028,00 грн.

Outcome: approved