Jurisdiction: civil
Date: 2025-10-20 00:00:00

\~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Позивач звернувся до суду з позовом до відповідачки, яким просить виключити відомості про [PERSON] , [INFO] , як батька [PERSON] , з актового запису №64 від 13.04.2010 року про її народження [INFO] , зареєстрованого відділом реєстрації актів цивільного стану Сокальського районного управління юстиції Львівської області та вирішити питання судових витрат. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Вимоги мотивує тим, що сторони перебували у шлюбі, зареєстрованому 26.11.2009 відділом реєстрації актів цивільного стану Сокальського районного управління юстиції Львівської області. До укладення шлюбу Сторони фактично проживали разом три місяці. Від шлюбу народилась донька [PERSON] , [INFO] . 06.04.2017 Червоноградським міським судом Львівської області шлюб між сторонами розірвано. Малолітню [PERSON] , [INFO] залишено проживати з матір`ю [PERSON] . 13.01.2017 рішенням Червоноградського міського суду Львівської області присуджено стягувати з [PERSON] в користь [PERSON] аліменти на утримання дочки [PERSON] , [INFO] в розмірі 1/4 частини його заробітку (доходу) щомісячно, але не менше 30 відсотків від прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку в місяць, починаючи з 07.12.2016 року і до її повноліття. 22.08.2023 року позивачем було проведено аналіз ДНК на батьківство у медико-генетичному центрі «МАМА ПАПА» №39489, з якого вбачається, що ймовірність батьківства [PERSON] становить 0%. Згідно результатів молекулярно-генетичного дослідження медичної лабораторії «Ескулаб» результати тесту ДНК показали, що батьківство [PERSON] не підтверджується. У передбачуваних батька і доньки у 6 з досліджуваних локусів не виявлено спільних апелів. В підготовче судове засідання сторони та третя особа без самостійних вимог не з`явились, подали заяви про розгляд справи у їх відсутності. Представник позивача підтримав позов, а відповідачка визнала повністю, третя особа поклала на розсуд суду. Згідно ч. 3\~ст. 200 ЦПК України\~за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. У відповідності до ч. 4\~ст. 206 Цивільного процесуального кодексу України\~у разі визнання відповідачем позову, суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. Таким чином, відповідно до ст.ст.\~223,\~247 ЦПК України\~судовий розгляд здійснюється на підставі наявних матеріалів, без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу. Відповідно до вимог ч. 5\~ст. 268 ЦПК України\~датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення. Дослідивши докази і письмові пояснення, що викладені у заявах по суті справи, суд прийшов до такого висновку про задоволення позову, виходячи з наступного. Відповідно до вимог ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутись до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Відповідно до положень ст. ст. 13,19 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. На підставі ст. ст. 12, 81, 82 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Відповідно до ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду встановленої сили. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Судом встановлено, що згідно свідоцтва про народження серії [NUMBER] , від 13.04.2010, [PERSON] народилась [INFO] від батьків [PERSON] , [INFO] , та матері [PERSON] , [INFO] , про що внесено актовий запис №64 від 13.04.2010 про відділом реєстрації актів цивільного стану Сокальського районного управління юстиції Львівської області (а.с.9). Рішенням Червоноградським міським судом Львівської області від 06.04.2017 шлюб між [PERSON] та [PERSON] розірвано. Малолітню [PERSON] , [INFO] залишено проживати з матір`ю [PERSON] (а.с.10). 13.01.2017 рішенням Червоноградського міського суду Львівської області присуджено стягувати з [PERSON] в користь [PERSON] аліменти на утримання дочки [PERSON] , [INFO] в розмірі 1/4 частини його заробітку (доходу) щомісячно, але не менше 30 відсотків від прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку в місяць, починаючи з 07.12.2016 року і до її повноліття (а.с.12). Відповідачка надала нотаріально посвідчену заяву в якій, остання стверджує, що закриває виконавче провадження про стягнення аліментів відносно колишнього чоловіка (Позивача) та що останній по відношенню до неї та її доньки не має невиконаних зобов`язань, а також що відносно нього матеріальних фінансових претензій в майбутньому Відповідачка не буде мати (а.с.8). За\~ст. 136 СК України\~особа, яка записана батьком дитини відповідно до статей 122, 124, 126 і 127 цього Кодексу, має право оспорити своє батьківство, пред`явивши позов про виключення запису про нього як батька з актового запису про народження дитини. У разі доведення відсутності кровного споріднення між особою, яка записана батьком, та дитиною, суд постановляє рішення про виключення відомостей про особу як батька дитини з актового запису про її народження. Оспорювання батьківства можливе лише після народження дитини і до досягнення нею повноліття. До вимоги чоловіка про виключення запису про нього як батька з актового запису про народження дитини позовна давність не застосовується. \~ \~ \~ \~Відповідно до п.2.13 Правил внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання, затверджених\~наказом Міністерства юстиції України 12.01.2011 № 96/5, зареєстровано в Міністерстві юстиції України 14 січня 2011 р. за № 55/18793, підставою для внесення змін в актові записи цивільного стану є рішення суду про виключення відомостей про батька (матір) дитини з актового запису про народження, у якому зазначено про внесення конкретних змін в актові записи цивільного стану. Згідно п.11 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 15 травня 2006 року N 3 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів»\~оспорити батьківство мають право особа, яка записана батьком дитини в Книзі реєстрації народжень (ст. 136 СК), - шляхом пред`явлення позову про виключення відомостей про неї як батька з актового запису про народження дитини звернувшись із позовом про виключення із цього запису відомостей про її чоловіка як батька дитини, а також жінка, котра народила дитину в шлюбі (ст. 138 СК), - звернувшись із позовом про виключення із цього запису відомостей про її чоловіка як батька дитини. Предметом доказування в таких справах є відсутність кровного споріднення між особою, записаною батьком, і дитиною. У разі доведеності цієї обставини суд постановляє рішення про виключення оспорених відомостей з актового запису про народження дитини. Відповідно до ч. 1 ст. 22 Закону України «Про державну реєстрацію актів цивільного стану», внесення змін до актового запису цивільного стану проводиться відповідним органом державної реєстрації актів цивільного стану за наявності достатніх підстав. Європейський суд з прав людини зауважив, що ДНК-тест є єдиним науковим методом точного встановлення батьківства стосовно конкретної дитини; його доказова цінність суттєво переважає будь-який інший доказ, наданий сторонами, з метою підтвердити або спростувати факт оспорюваного батьківства (справа № 3451/05 "Калачова проти Російської Федерації", § 34, від 7 травня 2009 року). 22.08.2023 року позивачем було проведено аналіз ДНК на батьківство у медико-генетичному центрі «МАМА ПАПА» №39489, з якого вбачається, що ймовірність батьківства [PERSON] становить 0% (а.с.13). Згідно результатів молекулярно-генетичного дослідження медичної лабораторії «Ескулаб» результати тесту ДНК показали, що батьківство [PERSON] не підтверджується. У передбачуваних батька і доньки у 6 з досліджуваних локусів не виявлено спільних апелів (а.с.14). Таким чином, враховуючи відсутність кровного споріднення між [PERSON] та [PERSON] , відомості про нього як про батька підлягають виключенню з актового запису про її народження, а відтак позов в цій частині підлягає задоволенню. Враховуючи задоволення позову, то сплачений позивачем судовий збір підлягає стягненню на його користь з відповідачки. Щодо понесених позивачем витрат на професійну правничу допомогу, суд дійшов такого висновку про відмову в цій частині, оскільки звертаючись до суду з даним позовом, позивач просив стягнути 15 000 гривень витрат на правову допомогу, однак матеріали справи не містять доказів таких домовленостей у вигляді договору, та понесення таких витрат як на час розгляду справи, так і в майбутньому.

Outcome: partial