Jurisdiction: civil
Date: 2025-10-20 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовом до відповідача про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті батька [PERSON] , який помер [INFO] . На обґрунтування вимог позивач в позовній заяві зазначив, що після смерті його батька [PERSON] відкрилась спадщина на земельну ділянку загальною площею 4,97 га позивач є єдиним спадкоємцем після померлого та вступив у володіння та управління спадковим майном, проте до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини звернувся тільки в 2025 році та нотаріусом відмовлено у вчиненні нотаріальної дії у зв`язку з пропуском строку подання заяви про прийняття спадщини. На думку позивача, строк для звернення до нотаріальної контори був пропущений з поважних причин, оскільки він вважав, що, вступивши у володіння та управління спадковим майном, він фактично прийняв спадщину, крім того позивач не мав коштів на переоформлення на себе спадкового майна. Посилаючись на викладене, позивач просив про визначення йому додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] . Позов надійшов до суду 16.09.2025 року. 22.09.2025 року відкрите провадження у справі, вирішено розглядати справу в порядку загального позовного провадження. 01.10.2025 року від нотаріуса надійшла Інформаційна довідка зі Спадкового реєстру про відсутність спадкової справи після померлого [PERSON] . Від представника позивача надійшла заява про підтримання позову та розгляд справи за його відсутності. Від відповідача Привільненської сільської ради Баштанського району Миколаївської області надійшла заява про визнання позову та розгляд справи за відсутності їх представника. Визнання відповідачем позову не суперечить вимогам закону та не порушує прав, свобод та інтересів інших осіб (з врахуванням того, що спадкова справа після померлого [PERSON] не заводилась) і відповідно до ч.3 ст.200, ч.4 ст. 206 ЦПК України є підставою для задоволення позову. Дослідивши наявні у справі матеріали (копію свідоцтва про народження [PERSON] ; копію свідоцтва про смерть [PERSON] ; копію державного акту на право власності на земельну ділянку; копію довідки Кашперо-Миколаївської сільської ради Баштанського району від 04.05.2016 року №549; копію постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 30.04.2025 року; Інформаційну довідку зі Спадкового реєстру від 23.09.2025 року), суд приходить до висновку про обґрунтованість позовних вимог, які визнані відповідачем, і можливість задоволення позову. Судом встановлено, що [PERSON] був власником земельної ділянки площею 4,97 га. в межах Кашперо-Миколаївської сільської ради Баштанського району Миколаївської області. [INFO] [PERSON] помер. Позивач є спадкоємцем після померлого за законом. Позивач пропустив строк звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини. На момент відкриття спадщини ніхто зі спадкодавцем не проживав. В межах строків для прийняття спадщини жодна особа із заявою про прийняття спадщини до нотаріуса не звертався, спадщина після [PERSON] не визнавалась відумерлою. \~ \~ \~ \~Зазначені правовідносини врегульовані ст.ст. 1269 ч.1; 1270 ч.1; 1272 ч.3 ЦК України, із змісту яких слідує, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але не проживав на час відкриття спадщини із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. \~ \~ \~ \~Згідно з постановою Верховного Суду від 17.10.2018 року №681/203/17-ц вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи. Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності. Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети. При цьому відповідач визнав пред`явлений до нього позов про визначення позивачу додаткового строку для прийняття ним спадщини після померлого [PERSON] і суд, з врахуванням принципу пропорційності, вважає можливим визначити позивачу додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини. Відповідно до ст. 82 ЦПК України обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню. Згідно з ч.4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. За такого, у зв`язку з визнанням відповідачем позову позов підлягає задоволенню. \~ \~ \~ \~Оскільки позов підлягає задоволенню у зв`язку з визнанням відповідачем позову до початку розгляду справи по суті, то відповідно до ч.1 ст. 142 ЦПК України, ч. 3 ст. 7 Закону України «Про судовий збір» позивачу має бути повернено з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову. Враховуючи викладене та

Outcome: approved