Jurisdiction: civil
Date: 2025-10-27 00:00:00

19 липня 2024 року [PERSON] звернулась до суду з позовом до товариства з обмеженою відповідальністю «Дивобуд» (далі ТОВ «Дивобуд») про стягнення моральної шкоди. Позовна заява мотивована тим, що позивачка є власницею квартири за адресою: [ADDRESS] . ТОВ «Дивобуд» є надавачем послуг з утримання багатоквартирного будинку [ADDRESS] . У під`їзді [ADDRESS] вищевказаного будинку, де розташована належна позивачці квартира руйнувалася стеля, внаслідок чого осипалася штукатурка, що становило загрозу для людей. Після чисельних звернень, в період з 20.05.2024 по 23.05.2024 проводились ремонтні роботи, які завершились 14.06.2024. Внаслідок дій працівників, які проводили роботи сталася пожежа в квартирі позивачки. Робітники під час роботи затиснули кнопку вхідного дзвінка, в результаті чого він безперервно дзвонив протягом 30 хвилин, після чого сталося загорання. В той час в квартирі знаходилась донька позивачки [PERSON] , [INFO] , разом із друзями, які звернулись до ремонтників відразу як почав дзвонити дзвоник із проханням його розблокувати, однак останні їх проігнорували. В результаті загорання дзвінка загорілися шпалери в коридорі, згоріли одяг та взуття, що там знаходились, вимикач світла, дзвінок, закопчено та оплавлено натяжні стелі та шпалери в кімнатах і тривалий час в квартирі відчувався запах горі. За вказаним фактом позивачка викликала працівників поліції, було відібрано пояснення у неї, та у представників відповідача, які здійснювали ремонтні роботи у під`їзді, а також було викликано працівників ДСНС, які теж зафіксували факт пожежі та надали відповідний акт. Внаслідок пожежі, яка сталася з вини працівників відповідача, які здійснювали ремонтні роботи у під`їзді, позивачці було завдано матеріальних збитків, та моральної шкоди. Відшкодування матеріальних збитків в даний час вона не заявляє, оскільки для визначення їх розміру необхідно провести відповідні експертні дослідження. Разом з тим, розмір моральної шкоди позивачка оцінює в сумі 100\~000 грн, яка полягає у хвилюванні за життя доньки, яка в той час перебувала у квартирі. Також, в результаті пошкодження майна, позивачка кожен день бачить наслідки пожежі, чує запах горі, та відчуває тривогу.Посилаючись на вищевикладені обставини, позивачка просила суд задовольнити позов. Позивачка у судове засідання не з`явилася, надала суду заяву про розгляд справи без її участі, позов підтримала у повному обсязі, не заперечувала проти заочного розгляду справи. Представник відповідача у судове засідання не з`явився, про час, день та місце слухання справи повідомлявся належним чином. Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов висновку, що в заочному порядку позов підлягає частковому задоволенню. \~ \~ \~ \~Судом встановлено,\~що згідно Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 17.08.2021 [PERSON] належить на праві власності квартира за адресою: [ADDRESS] , та остання зареєстрована за вказаною адресою, що підтверджується Витягом з реєстру територіальної громади від 02.12.2022. Відповідно до договору про надання послуг з управління будинком, спорудою або групою будинків і споруд у Центрально-Міському районі (об`єкт № 2) від 18.11.2013 укладеного між управлінням благоустрою та житлової політики виконкому міськради та ТОВ «Дивобуд» останнє є надавачем послуг з утримання багатоквартирного будинку [ADDRESS] . Згідно акту про пожежу від 23.05.2024, складеного комісією у складі провідного фахівця ВЗЗ з ПНС Криворізького району ЦВД ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області майора служби цивільного захисту [PERSON] , власниці [PERSON] , інспектора взводу № 2 роти № 2 батальйону № 2 ППП в м. Кривий Ріг УПП в Дніпропетровській області лейтенанта поліції Хілько А.Р., 22 травня 2024 року о 15:03 год за адресою: [ADDRESS] , виникла пожежа стіни (дзвінок). Пожежею знищено одяг та взуття зі стійкою, шпалери в коридорі, вимикач світла, дзвінок. Пожежею пошкоджено шпалери в коридорі, шпалери в кухні, ванній кімнаті, підвісну стелю. Ймовірна причина пожежі коротке замикання електропроводки. Талоном-повідомленням Єдиного обліку № 11976 про прийняття і реєстрацію заяви (повідомлення) про кримінальне правопорушення та іншу подію, складеного черговим інспектором старшим лейтенантом поліції Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області Пугачовим (Казаковим) П.С. 27.05.2024 встановлено, що 22 травня 2024 року о 15:35 год від [PERSON] надійшло повідомлення зі служби 102 про те, що за адресою: [ADDRESS] , у другому під`їзді, приблизно 25-30 хвилин потому ТОВ «Дивобуд» робили ремонт, в результаті чого від замикання електропроводки на дзвінку виникла пожежа, якою було пошкоджено майно котре знаходилось у коридорі. Вказаний факт також підтверджується матеріалами Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області, серед яких заява [PERSON] , письмові пояснення [PERSON] , рапорт ДОП СДОП ВП Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області лейтенанта поліції Комісарчука Д. від 30.05.2024. Відповідно до\~статті 1 Закону України «Про житлово-комунальні послуги»\~(далі Закон) утримання будинків і прибудинкових територій господарська діяльність, спрямована на задоволення потреби фізичної чи юридичної особи щодо забезпечення експлуатації та/або ремонт жилих та нежилих приміщень, будинків і споруд, комплексів будинків і споруд, а також утримання прилеглої до них (прибудинкової) території відповідно до вимог нормативів, норм, стандартів\~і правил згідно із законодавством. Згідно п. 2 ч. 1\~ст. 13 Закону послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій (прибирання внутрішньо-будинкових приміщень та прибудинкової території, санітарно-технічне обслуговування, обслуговування внутрішньо-будинкових мереж, утримання ліфтів,\~освітлення місць загального користування, поточний ремонт, вивезення побутових відходів тощо). Відносини учасниками договірних відносин у сфері житлово-комунальних, послуг здійснюються виключно на договірних засадах (ч. 1\~ст. 19 Закону). Частинами першою, другою\~статті 22 ЦК України\~визначено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Відповідно до\~ч.ч. 1, 2 ст. 23 ЦК України\~особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає: 1)\~у фізичному\~болю та\~стражданнях,\~яких фізична\~особа зазнала\~у зв`язку\~з каліцтвом\~або іншим\~ушкодженням здоров`я; 2)\~у душевних\~стражданнях,\~яких фізична\~особа зазнала\~у зв`язку\~з протиправною\~поведінкою щодо\~неї самої,\~членів її\~сім`ї чи\~близьких родичів; 3)\~у душевних\~стражданнях,\~яких фізична\~особа зазнала\~у зв`язку\~із знищенням\~чи пошкодженням\~її майна; 4) у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. У\~статті 2 Кодексу цивільного захисту України\~визначено низку термінів. Пожежа неконтрольований процес горіння, внаслідок якого знищується або пошкоджується майно, природні ресурси, а також виникають небезпечні чинники, що\~створюють загрозу життю та здоров`ю людей, тварин, негативно впливають на навколишнє природне середовище. Пожежна безпека стан захищеності життя та здоров`я людини, майна, навколишнього природного середовища від пожеж, що характеризується досягненням прийнятного рівня ризику виникнення пожежі. Відповідно до\~ст. 36 Закону України «Про пожежну безпеку», підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодувати збитки, завдані у зв`язку з порушенням ними протипожежних вимог, відповідно до чинного\~законодавства. Частиною 1 статті 382 ЦК України\~визначено, що квартирою є ізольоване помешкання житловому будинку, призначене та придатне для постійного у ньому проживання. Власник, права якого порушені,\~має право на відшкодування завданої йому майнової та моральної шкоди (ч. 3\~ст. 386 ЦК України). Відповідачем не представлено суду доказів, які б переконливо свідчили про відсутність вини у події, яка досліджується судом. При цьому, цивільне законодавство у деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини заподіювача шкоди. Якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. З огляду на наведене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності, диспозитивності цивільного процесу, положень\~ЦК України\~щодо відшкодування саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності вини у завданні шкоди (постанова Верховного Суду від 27 грудня 2019 року у справі № 686/11256/16-ц). Відповідно до ч. 1 ст. 23 ЦК України, особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає в душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна, а також у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів. Згідно з ч. 3\~ст. 23 ЦК України, моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Так, розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне\~значення. Частиною першою\~статті 1167 ЦК України\~передбачено, що моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. В пункті 3\~постанови Пленуму Верховного суду України № 4 від 31 березня 1995 року «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди»\~роз`яснено, що під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. В абзаці 2 пункту 5 вище приведеної постанови Пленуму зазначено, що відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов`язковому\~з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Відповідно до чинного законодавства моральна шкода може полягати, зокрема: у моральних переживаннях у зв`язку з порушенням права власності, інших цивільних прав при настанні негативних наслідків. Грошові кошти, як загальний еквівалент всіх цінностей, в економічному розумінні «трансформують» шкоду в загальнодоступне вираження, а розмір відшкодування «обчислює» шкоду. Розмір визначеної компенсації повинен, хоча б наближено, бути мірою моральної шкоди та відновленого стану потерпілого. При визначенні компенсації моральної шкоди складність полягає у неможливості її обчислення за допомогою будь-якої грошової шкали чи прирівняння до іншого майнового еквіваленту. Тому грошова сума компенсації моральної шкоди є лише ймовірною, і при її визначенні враховуються характер правопорушення, глибина фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступінь вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, інші обставин, які мають істотне значення, вимоги розумності і справедливості (постанова Верховного Суду від 25 травня 2022 року у справі № 487/6970/20, провадження № 61-1132св22). Абзац другий частини третьої\~статті 23 ЦК України, у якому вжитий термін «інші обставини, які мають істотне значення» саме тому і не визначає повний перелік цих обставин, що вони можуть різнитися залежно від ситуації кожного потерпілого, особливості якої він доводить суду. Обсяг немайнових втрат потерпілого є відкритим, і в кожному конкретному випадку може бути доповнений обставиною, яка впливає на формування розміру грошового відшкодування цих втрат. Розмір відшкодування моральної шкоди перебуває у взаємозв`язку з фізичним болем, моральними стражданнями, іншими немайновими втратами, яких зазнала потерпіла особа, а не із виключністю переліку та кількістю обставин, які суд має врахувати. Вказаний правовий висновок узгоджується з постановою\~Великої Палати Верховного Суду від 29 червня 2022 року в справі № 477/874/19, провадження № 14-24цс21. Суд, зокрема, повинен з`ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору. В ході розгляду справи судом встановлено, що 22 травня 2024 року внаслідок ремонтних робіт працівників ТОВ «Дивобуд» сталося коротке замикання електропроводки в будинку, в результаті чого, в квартирі позивачки спалахнула пожежа, з послідуючим загоранням побутових товарів, у зв`язку з чим останній була спричинена матеріальна шкода. Позивачка зазнала моральних страждань та переживань пов`язаних з життям її доньки, та пошкодженням майна, було порушено її звичний спосіб життя, який вимагав додаткових зусиль для відновлення її домашнього та сімейного затишку. Визначаючи розмір відшкодування моральної шкоди, суд враховує принципи розумності та справедливості, та оцінює завдану шкоду позивачці у розмірі 5000 грн, який є співмірним з понесеними моральними стражданнями, враховуючи встановлені фактичні обставини справи. На підставі ст.ст. 22, 23, 382, 386, 1167 ЦК України,

Outcome: partial