Jurisdiction: civil
Date: 2025-10-27 00:00:00

17 січня 2025 року [PERSON] звернувся до Шосткинського міськрайонного суду Сумської області з позовом до Шосткинської міської ради Сумської області, в якому просить визначити для нього додатковий строк в три місяці, для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після матері [PERSON] , яка померла [INFO] . В обґрунтування позову зазначено, що позивач є спадкоємцем першої черги після матері [PERSON] , яка померла [INFO] . Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина. За життя [PERSON] заповіту не складала. Позивач зазначає, що він пропустив строк для подання заяви про прийняття спадщини з причини того, що його мати померла на третій день повномасштабного вторгнення Російської Федерації на територію України, за короткий час була окупована частина території України в тому числі і частина Сумської області, та певний час нотаріальні контори не працювали. Крім цього, він має ІІ групу інвалідності, що також вплинуло на своєчасне звернення до нотаріальної контори. При зверненні позивача до нотаріуса йому було відмовлено у прийнятті заяви по отриманню спадщини у зв`язку з тим, що останній пропустив шестимісячний строк на її подання про прийняття спадщини. В судове засідання позивач [PERSON] не з`явився, про час, дату та місце його проведення повідомлений, надав заяву, в якій просить розглядати справу за його відсутності, позовні вимоги підтримує в повному обсязі. (а.с.25) Представник відповідача Шосткинської міської ради Сумської області в судове засідання не з`явився, про час, дату та місце його проведення повідомлений належним чином. Заяв або клопотання про відкладення розгляду справи до суду не надав. (а.с.23) Відповідно до ч. 3 ст. 211 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України), учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. Крім того, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, дослідивши матеріали справи, дійшов наступного. Судом встановлені такі факти та відповідні їм правовідносини. Відповідно до фотокопії свідоцтва про народження, серія [NUMBER] , виданого 30 травня 1966 року, місце реєстрації сільЗАГС с. Собич Шосткинського району Сумської області, вбачається, що [PERSON] народився [INFO] , про що в книзі записів актів громадянського стану про народження 07 травня 1966 року зроблено відповідний запис за №15, і його батьками є: батько [PERSON] , мати [PERSON] . (а.с.4) Як вбачається, із фотокопії свідоцтва про смерть, серія [NUMBER] , виданого 09 березня 2022 року Шосткинським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Шосткинському районі Сумської області Північно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Суми), [PERSON] , [INFO] , померла [INFO] , про що 09 березня 2022 року складено відповідний актовий запис №323. Місце смерті - село Тиманівка Шосткинського району Сумської області. (а.с.5) З відповіді завідувача Другої шосткинської державної нотаріальної контори Сумської області Бевз І.М. від 06.06.2025 №195/01-16, вбачається, що згідно з даних Спадкового реєстру та алфавітних книг після померлої [INFO] [PERSON] спадкова справа ніким не заводилась, дані про її спадкоємців відсутні. (а.с.16) Відповідно до ст. 1217 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України), спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (ст.1218 ЦК України). Відповідно до ст. 1261 ЦК України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Згідно із ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважних причин, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. У пункті 24 постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснено, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Крім того, Верховний Суд у постанові прийнятої 26 червня 2019 року у справі №565/1145/17 зазначив, що\~ поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, зокрема пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Відповідно до ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Таким чином, на думку суду наведені причини пропуску строку прийняття спадщини позивачем є поважною причиною. На підставі викладеного, враховуючи те, що відновлення права на прийняття спадщини позивачем не порушує прав, свобод та інтересів інших осіб, а також те, що відповідач позов визнав, суд дійшов висновку, що позовні вимоги щодо визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є законними та обґрунтованими, а тому підлягають задоволенню.

Outcome: approved