Jurisdiction: civil
Date: 2025-10-21 00:00:00

У серпні 2025 року представник позивача звернувся до суду з вказаним позовом посилаючись на те, що [PERSON] перебуває у зареєстрованому шлюбі з [PERSON] . Від шлюбу сторони мають неповнолітню доньку [PERSON] , [INFO] . З січня 2025 року шлюбні відносини між подружжям були припинені. Подальше сімейне життя є неможливим та суперечитиме їх інтересам, позивач бажає укласти інший шлюб. Просив суд розірвати шлюб між [PERSON] та [PERSON] . Позивачу залишити прізвище « [PERSON] ». Стягнути з відповідача на користь позивача судові витрати. Ухвалою Криворізького районного суду Дніпропетровської області від 06 серпня 2025 року Міністерство соціальної політики України зобов`язано надати інформацію щодо сторін у справі з Єдиної інформаційної бази даних про внутрішньо переміщених осіб. 09 вересня 2025 року судом отримана інформація про внутрішньо переміщену особу з Єдиної інформаційної системи соціальної сфери. Ухвалою суду від 10 вересня 2025 року було відкрито провадження по справі, призначено справу до розгляду у порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін та надано відповідачу строк для подання відзиву на позовну заяву. В судове засідання позивач та її представник не з`явилися, позивач заявою просила розглянути справу без її участі, на позовних вимогах наполягала, просила їх задовольнити, не заперечувала проти заочного розгляду справи. Відповідач в судове засідання не з`явився, про час та місце судового засідання повідомлявся належним чином, про що свідчить поштовий конверт, який повернувся на адресу суду з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою» та через оголошення на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет - kv.dp.court.gov.ua. Причину своєї неявки не повідомив, відзив на позов не подав. Враховуючи письмову згоду позивача, суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст.280 ЦПК України. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Відповідно до ст. 1 Сімейного Кодексу України побудова сімейних відносин відбувається на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, взаємоповаги та підтримки. В силу положень ст. 3 СК України сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права і обов`язки. Відповідно до ч. 1 ст. 51 Конституції України, ч. 1 ст. 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Приписами ч. 1 ст. 24 СК України встановлено, що примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. За змістом положень частини 2 статті 36 та статті 51 Сімейного кодексу України, шлюб не може бути підставою для надання особі пільг чи переваг, а також для обмеження її прав та свобод, які встановлені Конституцією України. Дружина та чоловік мають рівне право на повагу до своєї індивідуальності, своїх звичок та уподобань. Дружина та чоловік зобов`язані спільно піклуватися про побудову сімейних відносин між собою та членами сім`ї на почуттях взаємної любові, поваги, дружби, взаємодопомоги. Дружина та чоловік відповідальні один перед одним, перед іншими членами сім`ї за свою поведінку в ній (ст. 55 Сімейного кодексу України). За правилом частини 2 статті 104 Сімейного кодексу України, шлюб припиняється внаслідок його розірвання. Відповідно до ч. 3 ст. 105 Сімейного кодексу України, шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до статті 110 цього Кодексу. Відповідно до ст. 112 СК України суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя. Відповідно до ст. 113 СК України, якою визначено, що особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Проголошена Конституцією України охорона сім`ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей. Дослідивши матеріали справи, судом встановлено, що [PERSON] та [PERSON] , сторони по справі, перебувають у шлюбі зареєстрованому 02 березня 2019 року Лиманським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Донецькій області, актовий запис №29, що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії [NUMBER] від 02.03.2019 року. Від шлюбу сторони мають неповнолітню дитину [PERSON] , [INFO] , що підтверджується копією свідоцтва про народження серії [NUMBER] . Оскільки судом встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечить їхнім інтересам, що має істотне значення, суд вважає, що позов підлягає задоволенню. Крім того, в порядку ст. 113 СК України, відповідач має право іменуватися прізвищем, отриманим нею після реєстрації шлюбу, також після його розірвання. Судові витрати позивача по сплаті судового збору становлять 1211,20 грн., які на підставі ст. 141 ЦПК України підлягають відшкодуванню, шляхом їх стягнення з відповідача на користь позивача.

Outcome: approved