Jurisdiction: civil
Date: 2025-10-22 00:00:00

[PERSON] \~звернулась до\~суду з\~даним позовом до Акціонерного товариства «Сенс Банк», Приватного виконавця виконавчого округу Запорізької області Проценко Дмитра Юрійовича, [PERSON] , Державного підприємства «СЕТАМ», треті особи: [PERSON] , в особі представника за законом, батька [PERSON] , Районної адміністрації Запорізької міської ради по Комунарському району як орган опіки та піклування, Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Чуловський Володимир Анатолійович про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню, визнання незаконним та скасування протоколу про проведення електронних торгів, акту про проведення електронних торгів, визнання недійсним свідоцтва про придбання нерухомого майна, витребування майна з чужого незаконного володіння, який, з урахуванням прийнятих судом уточнень, обґрунтував наступним. 17 січня 2008 року між відкритим акціонерним товариством «Сведбанк», яке виступало правонаступником Акціонерного комерційного банку «ТАС-Комерцбанк» та [PERSON] було укладено кредитний договір № 0706/0108/45-001. За умовами останнього позичальниця [PERSON] отримала кредит у сумі 65 000,00 доларів США, зі сплатою 12,5 % річних та терміном повернення до 17 січня 2024 року. В якості забезпечення виконання зобов`язань за даним кредитним договором, 17 січня 2008 року між ВАТ «Сведбанк», яке виступало правонаступником АКБ «ТАС-Комерцбанк» та [PERSON] буле укладено іпотечний договір № 0706/0108/45-001-2-1, посвідчений приватним нотаріусом Запорізького міського нотаріального округу Байрамовою О.М., реєстровий № 43, згідно якого [PERSON] , передала в іпотеку належну їй на праві власності квартиру, загальною площею 51,55 кв.м., що знаходиться за адресою [ADDRESS] . У 2012 році права та обов`язки за вказаними кредитним та іпотечним договорам декілька разів переходили до нових кредиторів. Так, на підставі договору купівлі-продажу прав вимоги від 25.05.2012 р., посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Шевченко Д.Г, реєстровий № 1306,1307, укладеного між ВАТ «СВЕДБАНК», правонаступником якого є ПАТ «СВЕДБАНК» та ПАТ «ДЕЛЬТА БАНК», в подальшому на підставі договору купівлі-продажу прав вимоги від 15.06.2012 р., посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Мироник О.В., реєстровий № 937, укладеному між ПАТ «ДЕЛЬТА БАНК» та ПАТ «АЛЬФА-БАНК» права та обов`язки за кредитним договором 0706/0108/45-001 та іпотечним договором № 0706/0108/45-001-2-1, перейшли до нового кредитора - АТ «АЛЬФА-БАНК», яке змінило назву на АТ «Сенс Банк». У серпні 2020 р. позивачка [PERSON] дізналася, що належну їй на праві власності квартиру, що знаходиться за адресою [ADDRESS] , було примусово реалізовано через «СЕТАМ», в рамках виконавчого провадження № 60343529, яке проводилось приватним виконавцем виконавчого округу Запорізької області Проценко Дмитром Юрійовичем. Позивачка зазначила, що вимог про звернення стягнення на предмет іпотеки, рішення суду про звернення стягнення на предмет іпотеки, [PERSON] не отримувала. Також вона не отримувала постанову про відкриття виконавчого провадження та їй взагалі не було відомо про наявність даного виконавчого провадження. 25.08.2020 р. [PERSON] ознайомилася з матеріалами зазначеного виконавчого провадження. В процесі ознайомлення з матеріалами з виконавчого провадження № 60343529, з`ясувалося, що воно було відкрите та проводилось за заявою АТ «Альфа-Банк» про примусове виконання виконавчого напису № 20717, вчиненого 28.11.2016 р. приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Чуловським В.А. про звернення стягнення на предмет іпотеки за іпотечним договором № 0706/0108/45-001-Z-1 від 17.01.2008 р., на квартиру загальною площею 51.55 кв.м., що знаходиться за адресою [ADDRESS] та належить [PERSON] , для задоволення вимог Акціонерного товариства «АЛЬФА-БАНК» за кредитним договором № 0706/0108/45-001 від 17.01.2008 року. 17.10.2019 р. приватним виконавцем виконавчого округу Запорізької області Проценко Д.Ю. було винесено постанову ВП № 60343529 про стягнення з боржника основної суми винагороди у розмірі 152 733.77 грн. 31.01.2020 р. приватним виконавцем виконавчого округу Запорізької області Проценко Д.Ю. було складено постанову про опис та арешт майна боржника - квартири за адресою за адресою [ADDRESS] 3. 04.03.2020 р. приватним виконавцем виконавчого округу Запорізької області Проценко Д.Ю. для проведення оцінки спірної квартири було винесено постанову про призначення суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання для участі у виконавчому провадженні [PERSON] . 11.03.2020 р. експертом було виготовлено звіт про оцінку майна боржника, згідно якого вартість квартири встановлено в розмірі 360 029,00 грн. В подальшому приватний виконавець передав майно на примусовий продаж ДП «СЕТАМ» та електронні торги були призначені на 09.06.2020 р. та згідно протоколу № 483544 проведення електронних торгів - торги не відбулися. 13.07.2020 р. відбулися повторні електронні торги та згідно протоколу ДП «СЕТАМ» 490487 вказана двокімнатна квартира була реалізована за ціною 301 007,40 грн. Переможець торгів: відповідач 3 - [PERSON] . 29.07.2020 р. приватним виконавцем виконавчого округу Запорізької області Проценко Д.Ю. було оформлено акт про реалізацію предмета іпотеки. 25.08.2020 р. приватним нотаріусом Запорізького міського нотаріального округу Сенченко К.В. було видано відповідачу [PERSON] свідоцтво про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів, реєстровий № 492, а також проведено державну реєстрацію права власності на квартиру за адресою [ADDRESS] , реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна: 2152487223101. Позивачка вважає, що виконавчий напис, дії та рішення приватного виконавця, ДП «СЕТАМ» щодо передання на реалізацію вказаного нерухомого майна, проведення електронних торгів, оформлення протоколу проведення електронних торгів, акту про проведенні електронні торги є незаконними та квартира підлягає витребуванню з чужого незаконного володіння, з огляду на наступне: Згідно виконавчого напису від 28.11.2016 р., заборгованість за кредитним договором №0706/0108/45-001 від 17.01.2008 р. стягується за період з 10 грудня 2014 року по 10 серпня 2016 року, а саме: заборгованість за кредитом - 50 463,48 дол. США; заборгованість за відсотками за користування кредитом - 11 035,32 дол. США. Загальна сума заборгованості становить 61 498,80 дол. США. Дана заборгованість не відповідає дійсності, нарахована невірна та не є безспірною. У березні 2015 року АТ «АЛЬФА-БАНК» звернулося до Комунарського районного суду м. Запоріжжя із позовною заявою до [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] про дострокове стягнення всієї заборгованості за даним кредитним договором № 0706/0108/45-001 від 17.01.2008 р., тим самим, кредитор змінив строк виконання основного зобов`язання за кредитним договором з січня 2024 р. на березень 2015 р. В позовній заяві було зазначено, що станом на 10.02.2015 р. загальна сума заборгованості позичальника за кредитним договором становить 52039,06 дол. США, що за курсом Національного банку України станом на дату розрахунку еквівалентно 1 294 141,59 грн., з яких: 50 463,48 дол. США заборгованість за кредитом; 15 76,61 дол. США - заборгованість за відсотками; 57.97 дол. США - пеня. Ухвалою Комунарського районного суду м. Запоріжжя від 09.02.2016 р., яка ухвалою Апеляційного суду Запорізької області від 27.04.2016 р. залишена без змін, позовна заява АТ «АЛЬФА-БАНК» була залишена без розгляду. Вчиняючи оскаржуваний виконавчий напис приватний нотаріус не переконався у безспірності розміру заборгованості, оскільки нарахування процентів після 2015 р., є безпідставним. Жодних вимог про усунення порушення АТ «АЛЬФА БАНК» іпотекодержателю не направляв, та відповідно, [PERSON] таку вимогу не отримувала. Приватний нотаріус при вчиненні оскаржуваного виконавчого напису не врахував вищевказані обставини. Якщо виконавчий напис нотаріуса, на підставі якого проводилась примусова процедура продажу предмета іпотеки на прилюдних торгах, є таким, що не підлягає виконанню, то прилюдні торги, які були проведені на підставі такого виконавчого напису також є недійсними. Оскаржуваний виконавчий напис від 28.11.2016 р. було пред`явлено на примусове виконання 17.10.2019 р., тобто, з порушенням вказаного строку. Постанова при відкриття виконавчого провадження № 60343529 від 17.10.2019 р. [PERSON] не направлялась. Згідно висновку експерта від 11.03.2020 р. про оцінку майна боржника, вартість квартири за адресою: [ADDRESS] , встановлено в розмірі 360 029,00 грн. В той же час, згідно висновку експерта - суб`єкта оціночної діяльності ТОВ «Бізнес Ассіст» від 20.08.2018 р. про оцінку майна боржника, вартість даної квартири складала 523 645,00 грн. Матеріали виконавчого провадження не містять доказів про надсилання позивачу повідомлення про проведення оцінки арештованого майна та його отримання. В квартирі,\~на яку\~звернуто стягнення,\~зареєстровані права\~проживання неповнолітньої\~дитини:\~ [PERSON] ,\~ [INFO] ,\~що підтверджується\~відповіддю Департаменту\~реєстраційних послуг\~Запорізької міської\~ради від\~21.10.2019\~р.\~№ 01-07/16854\~на запит\~приватного нотаріуса.\~ [PERSON] ,\~ [INFO] ,\~є онуком\~позивачки,\~та відповідно,\~рідним сином\~її рідного\~сина -\~ [PERSON] ,\~який також\~зареєстрований та\~проживає в\~спірній квартирі\~та являється\~членом сім`ї\~Позивача. Приватний виконавець не надавав організатору торгів інформацію щодо реєстрації у квартирі неповнолітнього [PERSON] , [INFO] , не отримав та не долучав до заявки дозвіл органу опіки та піклування або рішення суду про надання дозволу на реалізацію нерухомого майна, право користування на яке має дитина. Через бездіяльність приватного виконавця виконавчого округу Запорізької області Проценка Д.Ю., оскаржувані електронні торги були проведені з порушеннями законодавства. При цьому, внаслідок проведення зазначених торгів порушені інтереси Позивача, а також неповнолітньої дитини та переможця торгів. На підставі вищевказаного, позивачка просить суд: 1. Визнати таким, що не підлягає виконанню виконавчий напис № 20717 від 28.11.2016 р.. вчинений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Чуловським Володимиром Анатолійовичем про звернення стягнення на квартиру, що розташована за адресою: [ADDRESS] , яка належить [PERSON] , для задоволення вимог Акціонерного товариства «АЛЬФА-БАНК», правонаступником якого є Акціонерне товариство «Сенс Банк» у розмірі 61 498,80 дол. США. 2. Визнати недійсними електронні торги за номером лоту 426729 з реалізації двокімнатної квартири, загальною площею 51,55 кв.м., яка розташована за адресою: [ADDRESS] , проведені 13.07.2020 року ДП «СЕТАМ» та оформлені Протоколом проведення електронних торгів № 490487. 3. Визнати недійсним Акт про реалізацію предмета іпотеки у виконавчому провадженні № 60343529 від 29.07.2020 року, складений Приватним виконавцем виконавчого округу Запорізької області Проценко Дмитром Юрійовичем відповідно до протоколу проведення електронних торгів № 490487 від 13.07.2020 р. 4. Визнати недійсним свідоцтво про право власності на двокімнатну квартиру, загальною площею 51,55 кв.м., яка розташована за адресою: [ADDRESS] , видане на ім`я [PERSON] , приватним нотаріусом Запорізького міського нотаріального округу Сенченко К.В. 25.08.2020 року, реєстровий № 492. 5. Витребувати з володіння [PERSON] двокімнатну квартиру, загальною площею 51,55 кв.м., яка розташована за адресою: [ADDRESS] . 6. Стягнути з відповідачів на користь позивача судові витрати. Ухвалою Комунарського районного суду м. Запоріжжя від 25.07.2023 р. відкрито провадження у справі та призначений її розгляд в порядку загального позовного провадження, сторонам встановлений строк для надання заяв по суті справи. Представником відповідача\~АТ «Сенс\~Банк» наданий\~відзив на\~позов та\~додаткові письмові\~пояснення в\~яких він\~просив відмовити\~в задоволенні\~позовних вимог,\~посилаючись на\~наступне.\~Позивачем було\~добре відомо\~про вчинення\~виконавчого напису\~та проведення\~реалізації предмета\~іпотеки ще\~в 2020\~році під\~час розгляду\~справи за\~позовом [PERSON] \~до АТ\~«Альфа-Банк»\~про визнання\~недійсним кредитного\~договору (Справа\~333/5834/20),\~під час\~розгляду якої\~в якості\~третьої особи\~було залучено\~ [PERSON] \~ухвалою Комунарського\~районного суду\~м.\~Запоріжжя від\~23.03.2021\~року. Виконавчий напис\~є досудовим\~способом врегулювання\~спору та\~вчинений безпосередньо\~на виконання\~вимог іпотечного\~договору,\~в той\~час як\~судове рішення\~стосується безпосередньо\~боржника,\~а не\~іпотекодавця.\~Окрім того,\~матеріали справи\~не містять\~доказів виконання\~даного рішення,\~чи наявності\~заборгованості в\~іншому розмірі.\~Згідно до\~заяви про\~вчинення виконавчого\~напису та\~додатків до\~неї вбачається,\~що Банком\~були виконані\~умови подання\~заяви про\~вчинення виконавчого\~напису,\~передбачені \~законодавством,\~а тому\~у нотаріуса\~були відсутні\~підстави вважати,\~що розмір\~заборгованості позивача\~перед відповідачем,\~а також\~суми процентів,\~зазначених у\~виконавчому написі,\~є спірними.\~Заява про\~вчинення виконавчого\~напису нотаріусом\~була оформлена\~у відповідності\~до діючого\~законодавства України\~і містила\~всі обов`язкові\~відомості про\~боржника та\~стягувача,\~а також\~щодо розмірів\~заборгованості і\~строків,\~за які\~проводиться стягнення;\~нотаріус не\~звертався до\~стягувача за\~наданням додаткової\~інформації,\~оскільки йому\~було надано\~всі необхідні\~і достатні\~документи для\~вчинення виконавчого\~напису;\~нотаріусом було\~перевірено належне\~повідомлення боржника\~про наявну\~заборгованість та\~відповідність документів,\~поданих на\~обґрунтування стягнення,\~переліку документів,\~за якими\~стягнення заборгованості\~проводиться у\~безспірному порядку\~на підставі\~виконавчих написів.\~Виконавчий напис\~вчинено в\~межах трирічного\~строку позовної\~давності,\~з дотриманням\~30-денного\~строку з\~моменту повідомлення\~боржника про\~заборгованість у\~відповідності до\~положень ст.\~1050\~ЦК України. Відповідне право\~стягувача,\~за захистом\~якого він\~звернувся до\~нотаріуса,\~повинно існувати\~на момент\~звернення.\~Так само\~на момент\~звернення стягувача\~до нотаріуса\~із заявою\~про вчинення\~виконавчого напису\~повинна існувати\~й,\~крім того,\~також бути\~безспірною,\~заборгованість або\~інша відповідальність\~боржника перед\~стягувачем. Позивач пропустив\~строк давності\~для звернення\~до суду\~з позовом\~про визнання\~електронних торгів\~недійсними,\~виходячи з\~наступного.\~Електронні торги\~були проведені\~13.07.2020\~року.\~Про проведення\~електронних торгів\~Позивачу було\~добре відомо\~під час\~розгляду справи\~за позовом\~до Банку,\~оскільки нового\~власника було\~залучено до\~участі у\~справі ухвалою\~Суду від\~березня 2021\~року,\~про що\~Позивачу було\~добре відомо,\~оскільки остання\~особисто приймала\~участь у\~судовому засіданні.\~Окрім того,\~в провадженні\~Комунарського районного\~суду м.\~запоріжжя перебувала\~цивільна справа\~№ 333/7232/20\~за позовом\~ [PERSON] \~до [PERSON] \~та інших\~про усунення\~перешкод в\~користуванні житловим\~приміщенням. Спеціальна позовна\~давність у\~спірних правовідносинах\~встановлена ст.\~48\~Закону України\~«Про іпотеку»\~-\~Іпотекодержатель,\~іпотекодавець,\~боржник та\~будь-який\~учасник електронного\~аукціону має\~право протягом\~трьох місяців\~з дня\~проведення електронного\~аукціону оскаржити\~його результати\~в суді\~за місцезнаходженням\~нерухомого майна. Перебіг позовної давності для звернення Позивача до суду за захистом свого порушеного права розпочався в грудні 2020 року після відкриття провадження у справі за позовом нового власника про виселення. Окрім того, в 2021 році було відомо позивачу про проведення реалізації спірного майна під час розгляду справи за позовом до Банку. На момент проведення торгів виконавчий напис не лише не був недійсним і таким не визнавався, він навіть ніким на той час не оспорювався. Тобто, на момент проведення торгів рішення суду на підставі, якого було видано виконавчий лист набрало законної сили, виконавчий напис таким, що не підлягає виконанню не визнавався та навіть не оспорювався, оцінка майна не оскаржувалась, торги проведені відповідно до Порядку реалізації арештованого майна, що затверджений Наказом Міністерства юстиції України від 22.12.2015 № 2710/5. Отже, на день проведення торгів жоден з учасників справи не мав жодних підстав для зупинення чи відміни торгів. Не можливо визнати таким, що не підлягає виконанню документ, який вже створив юридичні наслідки та вичерпав свою дію фактичним виконанням в момент закінчення торгів, визначення переможця торгів, надходженням коштів від покупця та закінченням виконавчого провадження з реалізації. Представник відповідача зазначає, що звернення позивача до суду є незаконним та неспроможним, та вчиненим з метою ухилення від взятих на себе зобов`язань, а позовні вимоги такими, що не підлягають задоволенню. Відповідачкою [PERSON] \~в особі\~представника \~адвоката Горського\~А.О.\~наданий відзив\~на позовну\~заяву,\~в якому\~останній просив\~відмовити в\~задоволенні позовних\~вимог посилаючись\~на наступне. Верховний Суд дійшов висновку,\~що добросовісний\~набувач не\~може нести\~відповідальність через\~порушення третіх\~осіб,\~які були\~вчинені в\~межах процедур,\~призначених для\~запобігання шахрайству\~при вчиненні\~правочинів з\~нерухомим майном. Прилюдні торги\~можуть бути\~визнані недійсними\~у разі\~встановлення порушень\~процедури їх\~проведення,\~що впливають\~на результати\~торгів і\~порушуватимуть права\~та законні\~інтереси особи,\~яка оскаржує\~ці прилюдні\~торги.\~Позивач не\~наводить жодних\~порушеннь норм\~закону при\~проведенні прилюдних\~торгів,\~які могли\~вплинути або\~вплинули на\~результати торгів,\~також не\~зазначає,\~які саме\~порушення прав\~і законних\~інтересів для\~позивача мали\~місце,\~для того,\~щоб позивач\~обрав такий\~спосіб захисту,\~як визнання\~прилюдних торгів\~недійсними. Позивач в\~обґрунтування позовних\~вимог посилається\~на начебто\~наявність порушень\~в діях\~приватного виконавця\~Проценко Д.Ю.,\~але будь\~-\~які порушення\~з цього\~приводу мають\~самостійний спосіб\~оскарження.\~Відповідно до\~сталої практики\~Верховного Суду,\~дії державного\~(приватного)\~виконавця у\~виконавчому провадженні,\~які не\~стосуються правил\~проведення електронних\~торгів,\~мають самостійний\~спосіб оскарження\~і не\~можуть бути\~підставою для\~визнання електронних\~торгів недійсними. Позивач був обізнаний про проведення торгів ще в 2020 р., відтак позов заявлено з пропуском встановленого Законом України «Про іпотеку» строку, що є самостійною підставою для відмови в задоволенні позову. Позивачкою надані\~додаткові пояснення\~з приводу\~поданих відповідачами\~відзивів,\~в яких\~вона зазначила,\~що спірне\~нерухоме майно:\~квартира,\~що знаходиться\~за адресою\~ [ADDRESS] ,\~вибуло з\~власності позивача\~поза волею\~власника \~внаслідок звернення\~стягнення на\~предмет іпотеки,\~шляхом вчинення\~виконавчого напису\~та подальшою\~реалізацією квартири\~на електронних\~торгах.\~Позовною вимогою\~позивача є\~зокрема визнання\~виконавчого напису\~таким,\~що не\~підлягає виконанню\~та у\~разі задоволення\~цієї вимоги,\~інші вимоги\~також підлягають\~задоволенню.\~30\~березня 2020\~року був\~прийнятий Закон\~України №\~540-ІХ\~«Про внесення\~змін до\~деяких законодавчих\~актів України,\~спрямованих на\~забезпечення додаткових\~соціальних та\~економічних гарантій\~у зв`язку\~з поширенням\~коронавірусної хвороби\~(COVID-19)»,\~яким доповнений\~Розділ «Прикінцеві\~та перехідні\~положення» ЦК\~України п.\~12,\~яким визначено,\~що під\~час дії\~карантину,\~встановленого Кабінетом\~Міністрів України\~з метою\~запобігання поширенню\~коронавірусної хвороби\~(COVID-19),\~визначені статтями\~257,\~258,\~362,\~559,\~681,\~728,\~786,\~1293\~цього Кодексу\~строки продовжуються\~на строк\~дії такого\~карантину. Отже, даний позов подано в межах позовної давності. Ухвалою суду від 20.12.2024 р. задоволено клопотання представника позивача та постановлено витребувати: - у приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Чуловського Володимира Анатолійовича належним чином засвідчені копії документів, які стали підставою для вчинення виконавчого напису 20717 від 28.11.2016 р. - з архіву Комунарського районного суду міста Запоріжжя для огляду в судовому засіданні матеріали цивільної справи № 333/1731/15-ц, за позовом AT «АЛЬФА-БАНК» до [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] про стягнення заборгованості за кредитним договором. - у приватного виконавця виконавчого округу Запорізької області Проценко Дмитра Юрійовича належної якості та належним чином засвідчені копії матеріалів виконавчого провадження № 60343529 з примусового виконання виконавчого напису № 20717 від 28.11.2016 р. Ухвалами суду\~від 12.02.2024\~р.,\~25.03.2024\~р.\~постановлено витребувати у приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Чуловського Володимира Анатолійовича належним чином засвідчені копії документів, які стали підставою для вчинення виконавчого напису 20717 від 28.11.2016 р. Протокольною ухвалою суду від 25.06.2025 р. відмовлено у задоволенні заяви [PERSON] від 29.04.2024 р. про витребування із Запорізького обласного державного нотаріального архіву Південного міжрегіонального управляння Міністерства юстиції копії правовстановлюючих документів щодо права власності на іпотечну квартиру. Протокольною ухвалою суду від 25.06.2025 р. відмовлено у задоволенні заяви [PERSON] від 30.04.2024 р. про витребування у адвоката Горського А.О. оригіналу письмової форми договору про надання правничої допомоги між [PERSON] та адвокатом [PERSON] . Протокольною ухвалою суду від 25.06.2025 р. задоволено клопотання [PERSON] про витребування з архіву Комунарського районного суду м. Запоріжжя матеріали цивільної справи № 333/5207/18 та № 333/7232/20. Протокольною ухвалою\~від 25.06.2025\~р.\~відмовлено в\~задоволенні заяви [PERSON] від 24.06.2024 р. про витребування з Відділу поліції №4 Запорізького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Запорізькій області матеріалів кримінального провадження № 12020085040000676 від 01.10.2020 року. Протокольної ухвалою суду від 25.06.2025 р. закрито підготовче провадження та призначений розгляд справи по суті. Ухвалами суду від 21.01.2025 постановлено: Заяви [PERSON] від 12.08.2024 р. про визнання обов`язкової явки відповідача приватного виконавця виконавчого округу Запорізької області Проценко Д.Ю. та третьої особи приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Чуловського В.А., які будуть розглянуті судом під час розгляду справи по суті, - визнати передчасними.. Заяву [PERSON] від 12.08.2024 р. про витребування доказів у Акціонерного товариства «Сенс Банк», - залишити без розгляду. Заяву [PERSON] від 12.08.2024 р. про витребування з архіву Комунарського районного суду м. Запоріжжя матеріалів справи №333/5976/17 - залишити без розгляду. Заяву [PERSON] від 12.08.2024 р. про допит свідка [PERSON] - залишити без розгляду. Заяву [PERSON] від 12.08.2024 р. про витребування у приватного виконавця виконавчого округу Запорізької області Сколибог О.С. інформації, - залишити без розгляду. Заяву [PERSON] від 12.08.2024 р. про виклик та допит осіб, які здійснювали опис квартири [ADDRESS] , - залишити без розгляду. Заяву\~третьої особи\~\~ [PERSON] \~від\~10.10.2024\~р.\~про\~залучення\~копій поштових\~відправлень\~до\~приватного нотаріуса\~Київського\~міського\~нотаріального округу\~Чуловського\~В.А,\~-\~залишити без\~розгляду. В судових засіданнях у справі позивачка [PERSON] та її представники (адвокати Петров Г.М., Іванісов) підтримували позовні вимоги та просили їх задовольнити з підстав, зазначених в позові. Представник відповідача АТ «СЕНС БАНК» - адвокат Ременюк Т.О. в судових засіданнях не визнавала позовні вимоги позивачки та просила відмовити з підстав, зазначених у їх заявах по суті спору. Представник відповідачки [PERSON] адвокат Горський А.О. в судовому засіданні просив відмовити в задоволенні позовних вимог, посилаючись на те, що електронні торги проведені без порушень, дії приватного виконавця мають оскаржуватися в іншому порядку, [PERSON] є добросовісним набувачем, тому заявлені позовні вимоги не обґрунтовані. Приватний виконавець виконавчого округу Запорізької області Проценко Д.Ю. в судове засідання не з`явився, надав заяву з проханням розглянути справу за його відсутності. В порядку виконання ухвали суду від 20.12.2025 р. повідомив суд, що витребувані судом матеріали виконавчого провадження не може надати, оскільки запитуване виконавче провадження знищене у зв`язку із закінченням строку його зберігання. Представник відповідача ДП «СЕТАМ» в судове засідання не з`явився, про час, дату та місце слухання справи повідомлений. Відзиву чи заяв з процесуальних питань до суду не подавав. Третя особа [PERSON] , який залучений до участі у справі протокольною ухвалою суду від 12.02.2024 р., в судовому підтримав позовні вимоги та просив їх задовольнити з підстав, вказаних в позові. Законний представник третьої особи [PERSON] - [PERSON] в судове засідання не з`явився, про час, дату та місце слухання справи повідомлявся. Надав заяву з проханням розглянути справу за його відсутності, позовні вимоги підтримує та просить їх задовольнити з підстав, зазначених в позові. Представник третьої особи - Районної адміністрації Запорізької міської ради по Комунарському району як орган опіки та піклування, в судове засідання не з`явився, про час, дату та місце слухання справи повідомлявся, надав письмові пояснення, в яких просить розглянути справу за розсуд суду з урахуванням інтересів дитини, справу розглянути за його відсутності. Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Чуловський Володимир Анатолійович в судове засідання не з`явився, про час, дату та місце слухання справи повідомлявся. Також листом від 15.04.2024 р. повідомив про неможливість надати матеріали нотаріальної справи з вчинення оскаржуваного виконавчого напису, оскільки за закінченням терміну зберігання вона була знищена в січні 2020 р. та надано протокол експертної комісії Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції та Акт про знищення нотаріальних справ з вчинення виконавчих написів. Вислухав пояснення позивачки, третіх осіб, представників сторін, дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступних висновків. Судом встановлені наступні обставини та відповідні їм правовідносини. 17 січня 2008 року Відкрите акціонерне товариство Сведбанк, яке виступає правонаступником Акціонерного комерційного байку «ТАС-Комерцбанк», з однієї сторони, і [PERSON] (Позичальник) з іншої сторони, уклали Кредитний договір № 0706/0108/45-001 (Т. 1 а.с. 36-39). Відповідно до п. 1.1. цього даного кредитного договору Банк надає Позичальнику грошові кошти у вигляді кредиту у розмірі 65 000 доларів США, на строк по 17 січня 2024 року включно та на умовах, передбачених у цьому Договорі, а Позичальник зобов`язується повернути кредит, сплатити проценти за користування кредитом та виконати свої зобов`язання у повному обсязі у терміни, передбачені цим Договором. Відповідно до п. 1.4. Договору, кредитні кошти призначені для здійснення Позичальником розрахунків по Договору купівлі-продажу квартири [ADDRESS] , загальною площею 51,55 кв. м. В якості забезпечення виконання зобов`язань за даним кредитним договором, 17 січня 2008 року між ВАТ «Сведбанк», яке виступало правонаступником АКБ «ТАС-Комерцбанк» та [PERSON] буле укладено іпотечний договір № 0706/0108/45-001-2-1 (Т. 1 а.с. 40-42), посвідчений приватним нотаріусом Запорізького міського нотаріального округу Байрамовою О.М., реєстровий № 43, згідно якого [PERSON] , передала в іпотеку належну їй на праві власності квартиру, загальною площею 51,55 кв.м., що знаходиться за адресою [ADDRESS] . Відповідно до п. 11. Іпотечного Договору, Іпотекодержатель набуває право звернути стягнення на Предмет іпотеки в разі невиконання Іпотекодавцем Основного зобов`язання повністю або частково, у т.ч. якщо Іпотекодавець не поверне Іпотекодержателю суму кредиту, проценти за користування кредитом, пеню, іншу заборгованість, не сплатить платежі та штрафи, що передбачені та/або випливають з Основного зобов`язання, а також в інших випадках, передбачених Основним зобов`язанням та цим Договором, у тому числі у випадку одноразового прострочення Основного зобов`язання (як основного боргу, так і процентів за ним). \~ \~ \~ \~При настанні зазначених у першому абзаці цього пункту Договору випадків, Іпотекодержатель надсилає Іпотекодавдю письмову вимогу про усунення порушення Основного зобов`язання та зобов`язань, передбачених цим Договором, у строк, що не перевищує тридцяти календарних днів, та попередження про звернення стягнення на Предмет іпотеки у разі невиконання цієї вимоги. Якщо протягом встановленого строку вимога Іпотекодержателя залишається без задоволення, Іпотекодержатель вправі розпочати звернення стягнення на Предмет іпотеки відповідно до умов цього Договору. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ Сторони за взаємною згодою встановили, що визначений у другому абзаці цього пункту Договору тридцятиденний строк починає відліковуватись з дати, що зазначена на квитанції, яка надається Іпотекодержателю відділенням зв`язку при відправленні іпотекодавцю листа з вимоги про усунення порушення Основного зобов`язання з повідомленням про вручення, або дата, зазначена на такому листі, що отриманий Іпотекодавцем особисто у Іпотекодержателя. Відповідно до 12 Іпотечного договору, за вибором Іпотекодержателя застосовується один із наведених нижче способів звернення стягнення на Предмет іпотеки та задоволення вимог Іпотекодержателя, в тому числі у безспірному порядку на підставі виконавчого напису нотаріуса. Для отримання виконавчого напису Іпотекодержатель подає нотаріусу документи, що підтверджують безспірність заборгованості Іпотекодавця за Основним зобов`язанням, а саме: заяву про невиконання Іпотекодавцем умов Основного зобов`язання, розрахунок заборгованості, свій примірник цього Договору. Виконавчий напис вчиняється на примірнику даного Договору, який після нотаріального посвідчення буде видано Іпотекодержателю. Вчинений нотаріусом виконавчий напис може бути оскаржено Іпотекодавцем виключно в судовому порядку. \~ \~ \~ \~ Відповідно до п. 9.1 Іпотечного договору, іпотекодавець зобов`язаний не відчужувати Предмет іпотеки, будь-яку його частину, не передавати його в оренду, користування на будь-яких інших підставах іншим особам, без попередньої письмової згоди іпотекодержателя. 16.03.2015 р. ПАТ «Альфа-Банк» звернулося до Комунарського районного суду м. Запоріжжя із позовною заявою до [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] про стягнення заборгованості за кредитним договором № 0706/0108/45-001 (Т.1 а.с. 33-35), в якому зазначено, що позичальниця [PERSON] не виконувала свої кредитні зобов`язання щодо здійснення щомісячних платежів задля повернення тіла кредиту та процентів за користування кредитним коштами, в результаті чого станом на 10.02.2015 р. має прострочену заборгованість: за кредитом - 50 463,48 дол. США, що за офіційним курсом НБУ на дату розрахунку складає - 1 253 537,82 грн., по відсотках - 1 576,61 дол. США., що за офіційним курсом НБУ на дату розрахунку складає - 39 163,77 грн., пеня -57,97 доларів США. Судом за клопотанням позивача досліджені матеріали цивільної справи №333/1731/15-ц, в межах якої розглядалася вищевказана позовна заява, подана 16.03.2015 р. З матеріалів справи №333/1731/15-ц вбачається, що на підставі Договору купівлі-продажу прав вимоги від 25.05.2012 р., ПАТ «СВЕДБАНК відступив право вимоги за кредитним договором № 0706/0108/45-001-2-1 ПАТ «ДЕЛЬТА БАНК». Договором купівлі-продажу прав вимоги від 15.06.2012 р., ПАТ «ДЕЛЬТА БАНК» відступив право вимоги за кредитним договором № 0706/0108/45-001-2-1 ПАТ «АЛЬФА БАНК» (наразі іменується АТ «СЕНС БАНК»). До позову у справі №333/1731/15-ц додано розрахунок заборгованості, з якого вбачається, що позичальниця [PERSON] неналежним чином виконувала свої кредитні зобов`язання. 26.02.2015 р. на адресу позичальниці [PERSON] та поручителів по кредитному договору ПАТ «АЛЬФА БАНК» направлено повідомлення про усунення порушень та вимога про дострокове повернення кредиту, зокрема у сумі 52 098,06 доларів США. Позичальниця позов не визнавала, заперечуючи зокрема і розмір заборгованості. Судових експертиз з визначення розміру кредитної заборгованості в межах цієї справи не проводилося. З виписок з кредитного рахунку по цьому кредитному договору, доданих до позову вбачається, що позичальниця [PERSON] не належним чином виконувала свої кредитні зобов`язання, станом на день пред`явлення вищевказаного позову. Ухвалою Комунарського районного суду м. Запоріжжя від 09.02.2016 р. по справі №333/1731/15-ц, яка ухвалою Апеляційного суду Запорізької області від 27.04.2016 р. залишена без змін, позовну заяву ПАТ «Альфа-Банк» до [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] про стягнення заборгованості за кредитним договором № 0706/0108/45-001 залишено без розгляду в зв`язку з повторною неявкою представника позивача в судові засідання у справі. 28.11.2016 р. приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Чуловським В.А. вчинено виконавчий напис №20717 (Т. 1 а.с. 29) про звернення стягнення на предмет іпотеки за іпотечним договором № 0706/0108/45-001-Z-1 від 17.01.2008 р., на квартиру загальною площею 51.55 кв.м., що знаходиться за адресою [ADDRESS] та належить [PERSON] , для задоволення вимог Акціонерного товариства «АЛЬФА-БАНК» за кредитним договором № 0706/0108/45-001 від 17.01.2008 р. Відповідно до\~даного виконавчого\~напису, зазначене нерухоме майно на підставі іпотечного договору № 0706/0108/45-001-Z-1, посвідченого 17 січня 2008 р. приватним нотаріусом Запорізького міського нотаріального округу Байрамовою М.О. за реєстровим №53 було передано в іпотеку в забезпечення зобов`язання по Кредитному договору № 0706/0108/45-001 від 17.02.2008 р. ВІДКРИТОМУ АКЦІОНЕРНОМУ ТОВАРИСТВУ «СВЕДБАНК», правонаступником якого є ПУБЛІЧНЕ АКЦІОНЕРНЕ ТОВАРИСТВО «СВЕДБАНК» (Код ЄДРПОУ 19356840). 25 травня 2012 року на підставі Договору купівлі-продажу прав вимоги, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Шевченко Д. за реєстровим № 1306,1307, відступлено права вимоги за Кредитним договором та за іпотечним договором ПАТ ДЕЛЬТА БАНК" (Код ЄДРПОУ 34047020), яким надалі 15 червня 2012 р. на підставі договору купівлі-продажу прав вимоги, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Мироник О.В., за реєстровим № 937, відступлено право вимоги договором ПУБЛІЧНОМУ АКЦІОНЕРНОМУ ТОВАРИСТВУ "АЛЬФА-БАНК", 37396000000004, (Код ЄДРПОУ: 23494714, місцезнаходження 01001 місто: Київ, вулиця Десятинна, будинок 4/6 МФО 300346). (Стягувач). Строк платежу за Кредитним договором настав. За рахунок коштів, отриманих від реалізації Предмету іпотеки запропоновано задовольнити вимоги Стягувача у розмірі заборгованості, що виникла внаслідок невиконання/неналежного виконання Боржником умов кредитного договору за період з 10.12.2014 р. по 10.08.2016 р., а саме: -заборгованість за кредитом - 50 463.48 доларів США -заборгованість за відсотками за користування кредитом - 11 035,32 доларів США Загальна сума заборгованості становить 61\~498,80 дол. США. Матеріали нотаріальної справи з вчинення оскаржуваного виконавчого напису неможливо дослідити в судовому засіданні в зв`язку з їх знищенням у зв`язку із закінченням строку зберігання. 27.09.2018 р. ПАТ «Альфа-Банк» звернулося до Комунарського районного суду м. Запоріжжя із позовною заявою до [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] про звернення стягнення на предмет іпотеки за вищевказаним іпотечним договором шляхом проведення прилюдних торгів в рахунок погашення заборгованості за кредитним договором № 0706/0108/45-001 та виселення з житлового приміщення (Т.1 а.с. 33-35), в якому зазначено, що позичальниця [PERSON] не виконувала свої кредитні зобов`язання щодо здійснення щомісячних платежів задля повернення тіла кредиту та процентів за користування кредитними коштами по вказаному кредитному договору, в результаті чого станом на 05.08.2018 р. має прострочену заборгованість: за кредитом - 50 463,48 дол. США, по відсотках - 23557,61 дол. США. Судом за\~клопотанням позивача\~досліджені матеріали\~цивільної справи\~№333/5207/18,\~в межах\~якої розглядалася\~вищевказана позовна\~заява про звернення стягнення на предмет іпотеки, подана 27.09.2018 р. З матеріалів справи №333/5207/18 вбачається, що до позову у цій справі додано розрахунок заборгованості, за яким позичальниця [PERSON] неналежним чином виконувала свої кредитні зобов`язання. 17.08.2018 р. на адресу позичальниці [PERSON] ПАТ «АЛЬФА БАНК» направлено повідомлення про дострокове повернення кредиту, зокрема у сумі заборгованості, станом на 05.08.2018 р. у розмірі 96 282,50 доларів США. Позичальниця зазначений позов не визнавала. Судових експертиз з визначення розміру кредитної заборгованості в межах цієї справи не проводилося. Ухвалою Комунарського районного суду м. Запоріжжя від 18.08.2020 р. по справі №333/5207/18, на підставі заяви позивача ПАТ «АЛЬФА БАНК» залишено без розгляду позовну заяву ПАТ «Альфа-Банк» до [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] про звернення стягнення на предмет іпотеки та виселення з житлового приміщення. 17.10.2019 р. приватним виконавцем виконавчого округу Запорізької області Проценко Д.Ю. було винесено постанову про відкриття виконавчого провадження ВП № 60343529 з виконання виконавчого напису приватного нотаріуса Чуловського В.А. №20717 про звернення стягнення на предмет іпотеки - квартиру загальною площею 51.55 кв.м., що знаходиться за адресою [ADDRESS] та належить [PERSON] (Т. 1 а.с. 23). 17.10.2019 р. приватним виконавцем виконавчого округу Запорізької області Проценко Д.Ю. було винесено постанову про стягнення з боржника [PERSON] основної суми винагороди у розмірі 152 733.77 грн. (Т. 1 а.с. 24) 31.01.2020 р. приватним виконавцем виконавчого округу Запорізької області Проценко Д.Ю. було складено постанову про опис та арешт майна боржника - квартири за адресою за адресою [ADDRESS] (Т. 1 а.с. 25). 04.03.2020 р. приватним виконавцем виконавчого округу Запорізької області Проценко Д.Ю. для проведення оцінки спірної квартири було винесено постанову про призначення суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання для участі у виконавчому провадженні [PERSON] (Т. 1 а.с. 26). 11.03.2020 р. експертом було виготовлено звіт про оцінку майна боржника, згідно якого вартість квартири встановлено в розмірі 360 029,00 грн. (Т. 1 а.с. 19). 07.05.2020 р. приватним виконавцем подано до ЗФ ДП «СЕТАМ» заявку на реалізацію арештованого майна вищевказаної квартири. На виконання вищевказаної заявки ДП «СЕТАМ» призначені електронні торги з реалізації спірної квартири на 09.06.2020 р., які згідно протоколу № 483544 проведення електронних торгів - не відбулися (Т. 1 а.с.17). 13.07.2020 р. відбулися повторні електронні торги та згідно протоколу ДП «СЕТАМ» 490487 вказана двокімнатна квартира була реалізована за ціною 301 007,40 грн. Переможець торгів: відповідач 3 - [PERSON] (Т. 1 а.с. 16). 29 липня 2020 року приватний виконавець виконавчого округу Запорізької області Проценко Д. В. склав акт про реалізацію предмету іпотеки при примусовому виконанні виконавчого напису № 20717, виданого 28 листопада 2016 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Чуловським В. А. про звернення стягнення на квартиру [ADDRESS] , яка належить [PERSON] для задоволення вимог АТ «Альфі-Банк» у розмірі 1 527 337,70 грн. (Т. 1 а.с. 15). 25 серпня 2020 року приватний нотаріус Запорізького міського нотаріального округу Сенченко К. В. видав свідоцтво про право власності на майно: квартиру [ADDRESS] відповідно до статті 61 Закону України «Про виконавче провадження», статті 47 Закону України «Про іпотеку» та на підставі акту ВП № 60343529 про реалізацію предмета іпотеки, складеного приватним виконавцем виконавчого округу Запорізької області Проценком Д. Ю. 29 липня 2020 року, яким посвідчено, що [PERSON] на праві власності належить вказана квартира (Т. 1 а.с. 14). 25 серпня 2020 року в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно зареєстровано право власності [PERSON] на квартиру [ADDRESS] (Т. 1 а.с. 10). 25.08.2020 р. [PERSON] звернулася до приватного виконавця Проценко Д.Ю. із заявою про надання для ознайомлення матеріалів вищевказаного виконавчого напису, з якими цього ж дня вона ознайомлена (Т. 1 а.с. 27). 25.08.2020\~р.\~приватний виконавець\~виконавчого округу\~Запорізької області\~Проценко Д.В.\~виніс постанову\~про закінчення\~виконавчого провадження ВП № 60343529. В межах цієї справи суд не має можливості дослідити матеріали вищевказаного виконавчого провадження, копії яких витребувалися судом, в зв`язку з їх знищенням за закінченням терміну зберігання. У грудні 2020 року [PERSON] звернулася з позовом до\~ [PERSON] , [PERSON] , які діють в своїх інтересах та в інтересах малолітнього [PERSON] , треті особи: [PERSON] , Департамент реєстраційних послуг Запорізької міської ради в особі відділу реєстрації фізичних осіб по Комунарському району Управління державної реєстрації фізичних осіб, районна адміністрація Запорізької ради по Комунарському району як орган опіки та піклування, про усунення перешкод у користуванні квартирою шляхом виселення (справа №333/7232/20) ( Т.1 ас. 181-191, 219-223, Т.2 а.с. 32-36). Рішенням \~Комунарського районного суду м. Запоріжжя від 20 березня 2023 року по справі №333/7232/20\~в задоволені позову\~ [PERSON] \~відмовлено. Постановою Запорізького апеляційного суду від 26 вересня 2023 року по справі №333/7232/20 апеляційну скаргу [PERSON] залишено без задоволення, а рішення Комунарського районного суду м. Запоріжжя від 20 березня 2023 року залишено без змін. Постановою Верховного Суду від 14\~лютого\~2024 року по справі №333/7232/20, касаційну скаргу [PERSON] , яка підписана представником [PERSON] , задоволено частково. Постанову Запорізького апеляційного суду від 26 вересня 2023 року скасувано\~та передано\~на новий розгляд до суду апеляційної інстанції. \~ \~ \~ \~Постановою Запорізького\~апеляційного суду\~від 26\~березня 2024\~року по\~справі №333/7232/20 апеляційну скаргу [PERSON] задоволено. Ухвалено: Рішення Комунарського районного суду м. Запоріжжя від 20 березня 2023 року в цій справі скасувати та ухвалити нове про задоволення позову [PERSON] . Усунути [PERSON] перешкоди в користуванні та розпорядженні майном квартирою [ADDRESS] шляхом виселення [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] з квартири [ADDRESS] . Стягнути з [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] на користь [PERSON] судовий збір в сумі 3783,60 гривень ( три тисячі сімсот вісімдесят три гривні 60 копійок) по 1891,80 гривень з кожного. Повернути з держави на користь [PERSON] надміру сплачений судовий збір в сумі 814,80 гривень (вісімсот чотирнадцять гривень 80 копійок). Зупинити виконання постанови Запорізького апеляційного суду у частині виселення на період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування. Спірна квартира належала [PERSON] на підставі договору купівлі-продажу від 17.01.2008 р., посвідченого приватний нотаріусом Запорізького міського нотаріального округу Байрамовою О.М. (Т. 1 а.с. 172-175). З урахуванням презумпції спільної сумісної власності подружжя щодо майна набутого під шлюбу, співвласником цієї квартири був і її чоловік [PERSON] третя особа у справі (Т. 1 а.с. 176) В спірній квартирі з 26.02.2011 р. зареєстрований малолітній [PERSON] , [INFO] (Т. 1 а.с. 21). Згідно із відповіді Районної адміністрації Запорізької міської ради від 21.01.2022 р., до даної установи АТ «АЛЬФА-БАНК» або приватний виконавець Проценко Д.Ю. не зверталися з приводу надання згоди органу опіки та піклування на продаж вищевказаної квартири (Т.1 а.с. 22). Вищевказаним рішенням\~Запорізького апеляційного\~суду від\~26.03.2024\~р.по справі №333/7232/20 встановлені наступні обставини. «… З 29 січня 2008 року в спірній квартирі зареєстровано постійне місце проживання сина іпотекодавця [PERSON] , 15 жовтня 2016 року дружини останнього [PERSON] , [INFO] малолітнього [PERSON] , [INFO] онука іпотекодавця. Реєстрація відповідачів в спірній квартирі відбулася після укладення іпотечного договору без згоди іпотекодержателя…» Відповідно до\~статті 18 ЦК України\~нотаріус здійснює захист цивільних прав шляхом вчинення виконавчого напису на борговому документі у випадках і в порядку, встановлених законом. Порядок вчинення нотаріальних дій нотаріусами та посадовими особами органів місцевого самоврядування встановлюється\~Законом України «Про нотаріат»\~(тут і далі - у редакції, чинній на час вчинення нотаріусом виконавчого напису) та іншими актами законодавства України (частина перша\~статті 39 Закону України «Про нотаріат»). Таким актом є, зокрема, Порядок вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затверджений\~наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року № 296/5\~(у редакції, чинній на час вчинення нотаріусом виконавчого напису) (далі - Порядок вчинення нотаріальних дій). Вчинення нотаріусом виконавчого напису - це нотаріальна дія (пункт 19 статті 34\~Закону України «Про нотаріат»). Правовому регулюванню процедури вчинення нотаріусами виконавчих написів присвячена\~Глава 14 Закону України «Про нотаріат»\~та Глава 16 розділу ІІ Порядку вчинення нотаріальних дій. Згідно із\~статтею 87 Закону України «Про нотаріат»\~для стягнення грошових сум або витребування від боржника майна нотаріуси вчиняють виконавчі написи на документах, що встановлюють заборгованість. Перелік документів, за якими стягнення заборгованості провадиться у безспірному порядку на підставі виконавчих написів, встановлюється Кабінетом Міністрів України. Статтею 88 Закону України «Про нотаріат»\~визначено умови вчинення виконавчих написів. Відповідно до норми цієї статті нотаріус вчиняє виконавчі написи, якщо подані документи підтверджують безспірність заборгованості або іншої відповідальності боржника перед стягувачем та за умови, що з дня виникнення права вимоги минуло не більше трьох років, а у відносинах між підприємствами, установами та організаціями - не більше одного року. Якщо для вимоги, за якою видається виконавчий напис, законом встановлено інший строк давності, виконавчий напис видається у межах цього строку. Порядок вчинення нотаріальних дій містить аналогічні правила та умови вчинення виконавчого напису (пункти 1, 3 глави 16 розділу ІІ Порядку вчинення нотаріальних дій). Згідно з підпунктом 2.1 пункту 2 глави 16 розділу ІІ Порядку вчинення нотаріальних дій для вчинення виконавчого напису стягувачем або його уповноваженим представником нотаріусу подається заява, у якій, зокрема, мають бути зазначені: відомості про найменування і місце проживання або місцезнаходження стягувача та боржника; дата і місце народження боржника - фізичної особи, місце його роботи; номери рахунків у банках, кредитних установах, код за ЄДРПОУ для юридичної особи; строк, за який має провадитися стягнення; інформація щодо суми, яка підлягає стягненню, або предметів, що підлягатимуть витребуванню, включаючи пеню, штрафи, проценти тощо. Заява може містити також іншу інформацію, необхідну для вчинення виконавчого напису. У разі, якщо нотаріусу необхідно отримати іншу інформацію чи документи, які мають відношення до вчинення виконавчого напису, нотаріус вправі витребувати їх у стягувача (підпункт 2.2 пункту 2 глави 16 розділу ІІ Порядку вчинення нотаріальних дій). Вчинення виконавчого напису в разі порушення основного зобов`язання та (або) умов іпотечного договору здійснюється нотаріусом після спливу тридцяти днів з моменту надісланих іпотекодержателем повідомлень - письмової вимоги про усунення порушень іпотекодавцю та боржнику, якщо він є відмінним від іпотекодавця. Повідомлення вважається надісланим, якщо є відмітка іпотекодавця на письмовому повідомленні про його отримання або відмітка поштового відділення зв`язку про відправлення повідомлення на вказану в іпотечному договорі адресу (підпункт 2.3 пункту 2 глави 16 розділу ІІ Порядку вчинення нотаріальних дій). Крім того, підпунктами 3.2, 3.5 пункту 3 глави 16 розділу ІІ Порядку вчинення нотаріальних дій визначено, що безспірність заборгованості підтверджують документи, передбачені Переліком документів, за якими стягнення заборгованості провадиться у безспірному порядку на підставі виконавчих написів нотаріусів, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 29 червня 1999 року № 1172 (далі - Перелік документів). Пунктом 1 Переліку передбачено, що для одержання виконавчого напису нотаріуса за нотаріально посвідченими договорами, що передбачають сплату грошових сум, передачу або повернення майна, а також право звернення стягнення на заставлене майно (крім випадку, передбаченого пунктом 1-1 цього Переліку), подаються: оригінал нотаріально посвідченого договору (договорів); документи, що підтверджують безспірність заборгованості боржника та встановлюють прострочення виконання зобов`язання. У пункті 1-1 Переліку зазначено, що для одержання виконавчого напису за іпотечними договорами, що передбачають право звернення стягнення на предмет іпотеки у разі прострочення платежів за основним зобов`язанням до закінчення строку виконання основного зобов`язання, подаються: оригінал нотаріально посвідченого іпотечного договору; оригінал чи належним чином засвідчена копія договору, що встановлює основне зобов`язання; засвідчена стягувачем копія письмової вимоги про усунення порушення виконання зобов`язання, що була надіслана боржнику та майновому поручителю (в разі його наявності), з відміткою стягувача про непогашення заборгованості; оригінали розрахункового документа про надання послуг поштового зв`язку та опису вкладення, що підтверджують надіслання боржнику письмової вимоги про усунення порушення виконання зобов`язання; довідка фінансової установи про ненадходження платежу. При вчиненні виконавчого напису нотаріус повинен перевірити, чи подано на обґрунтування стягнення документи, зазначені у вказаному Переліку документів. При цьому Перелік документів не передбачає інших умов вчинення виконавчих написів нотаріусами ніж ті, які зазначені в\~Законі України «Про нотаріат»\~та Порядку вчинення нотаріальних дій. Нотаріальна дія або відмова в її вчиненні, нотаріальний акт оскаржуються до суду. Право на оскарження нотаріальної дії або відмови у її вчиненні, нотаріального акта має особа, прав та інтересів якої стосуються такі дії чи акти (стаття 50 Закону України «Про нотаріат»). Можливість звернення стягнення на предмет іпотеки передбачена як Законом України «Про нотаріат», так і спеціальним Законом України «Про іпотеку». Статтею 33 Закону України «Про іпотеку» (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) передбачала, що у разі невиконання або неналежного виконання боржником основного зобов`язання іпотекодержатель вправі задовольнити свої вимоги за основним зобов`язанням шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки. Право іпотекодержателя на звернення стягнення на предмет іпотеки також виникає з підстав, встановлених статтею 12 цього Закону. Звернення стягнення на предмет іпотеки здійснюється на підставі рішення суду, виконавчого напису нотаріуса або згідно з договором про задоволення вимог іпотекодержателя. Частинами першою, другою статті 35 цього Закону визначено, що у разі порушення основного зобов`язання та/або умов іпотечного договору іпотекодержатель надсилає іпотекодавцю та боржнику, якщо він є відмінним від іпотекодавця, письмову вимогу про усунення порушення. В цьому документі зазначається стислий зміст порушених зобов`язань, вимога про виконання порушеного зобов`язання у не менш ніж тридцятиденний строк та попередження про звернення стягнення на предмет іпотеки у разі невиконання цієї вимоги. Якщо протягом встановленого строку вимога іпотекодержателя залишається без задоволення, іпотекодержатель вправі розпочати звернення стягнення на предмет іпотеки відповідно до цього Закону. Велика Палата Верховного Суду в постанові від 23 червня 2020 року у справі № 645/1979/15-ц (провадження № 14-706цс19) звертає увагу, що наведена норма спрямована на фактичне повідомлення іпотекодавця, аби надати йому можливість усунути порушення, і цим запобігти зверненню стягнення на його майно. Тому повідомлення іпотекодавця слід вважати здійсненим належним чином за умови, що він одержав або мав одержати повідомлення, але не одержав його з власної вини. Доказом належного здійснення повідомлення може бути, зокрема, повідомлення про вручення поштового відправлення з описом вкладення, або відмітка поштового відділення зв`язку про відправлення повідомлення на вказану в іпотечному договорі адресу. Велика Палата Верховного Суду у постанові від 29 вересня 2020 року у справі № 757/13243/17 (провадження № 14-711цс19) звертала увагу на те, що належним дотриманням іпотекодержателем процедури повідомлення іпотекодавця та боржника, якщо він є відмінним від іпотекодавця, про вимогу стосовно усунення порушення також слід вважати таке повідомлення, що було надіслане належним чином, проте не отримане внаслідок недбалості або ухилення від отримання. Відповідне право стягувача, за захистом якого він звернувся до нотаріуса, повинно існувати на момент звернення. Також на момент звернення стягувача до нотаріуса із заявою про вчинення виконавчого напису повинна існувати та бути безспірною заборгованість або інша відповідальність боржника перед стягувачем. Велика Палата Верховного Суду також звертає увагу на те, що спір про право, який унеможливлює вчинення виконавчого напису і, як наслідок, зумовлює певну правову реакцію нотаріуса, міг вбачатися нотаріусом винятково із заяви боржника про зупинення виконавчого провадження, поданої відповідно до частини четвертої статті 42 Закону України «Про нотаріат» і обґрунтованої тим, що боржник звернувся до суду із відповідною позовною заявою про оспорювання заборгованості, а також на підставі отриманого від суду повідомлення про надходження його позовної заяви. Але навіть такі обставини свідчили б про існування спору про право, проте не змінювали б правової характеристики цього виду заборгованості як безспірної. Верховний Суд у постанові від 17 березня 2021 року у справі № 361/1488/19 виснував, що безспірність заборгованості підтверджують документи, передбачені Переліком. Нотаріус під час вчинення виконавчого напису не встановлює права та обов`язки учасників правовідносин, а лише перевіряє наявність необхідних документів. Безспірність документа, відповідно до якого вчиняється виконавчий напис, перевіряється наступним чином: боржник повинен бути повідомлений не менш, ніж за 30 днів до вчинення виконавчого напису про порушення кредитних зобов`язань та ліквідувати допущені порушення чи оскаржити виставлену вимогу у судовому порядку або виставити заперечення кредитору. Якщо жодна із цих дій не виконана, заборгованість вважається безспірною. Під час вчинення виконавчого напису нотаріус повинен перевірити, чи подано на обґрунтування стягнення документи, зазначені у згаданому Переліку документів. Безспірність заборгованості чи іншої відповідальності боржника - це обов`язкова умова вчинення нотаріусом виконавчого напису (стаття 88 Закону України «Про нотаріат»). Однак характер правового регулювання цього питання дає підстави для висновку про те, що безспірність заборгованості чи іншої відповідальності боржника для нотаріуса підтверджується формальними ознаками - наданими стягувачем документами згідно з Переліком документів, за якими стягнення заборгованості провадиться у безспірному порядку на підставі виконавчих написів нотаріусів . Захист прав боржника у процесі вчинення нотаріусом виконавчого напису відбувається шляхом надіслання іпотекодержателем повідомлень, письмової вимоги про усунення порушень іпотекодавцю та боржнику, якщо він є відмінним від іпотекодавця. Натомість нотаріус вирішує питання про вчинення виконавчого напису на підставі документів, наданих лише однією стороною, стягувачем, і не зобов`язаний запитувати та одержувати пояснення боржника з приводу заборгованості для підтвердження чи спростування її безспірності. Таким чином, вчинення нотаріусом виконавчого напису відбувається за фактом подання стягувачем документів, які згідно з відповідним Переліком є підтвердженням безспірності заборгованості або іншої відповідальності боржника перед стягувачем. Однак сам по собі цей факт (подання стягувачем відповідних документів нотаріусу) не свідчить про відсутність спору стосовно заборгованості як такого. З урахуванням приписів статей 15, 16, 18 ЦК України, статей 50, 87, 88 Закону України «Про нотаріат» захист цивільних прав шляхом вчинення нотаріусом виконавчого напису полягає в тому, що нотаріус підтверджує наявне у стягувача право на стягнення грошових сум або витребування від боржника майна. Це право існує, поки суд не встановить зворотного. Тобто боржник, який так само має право на захист свого цивільного права, в судовому порядку може оспорювати вчинений нотаріусом виконавчий напис: як з підстав порушення нотаріусом процедури його вчинення, так і з підстав неправомірності вимог стягувача, з якими той звернувся до нотаріуса для вчиненням виконавчого напису. Такі правові висновки викладено у постанові Верховного Суду України від 05 липня 2017 року у справі № 6-887цс17 та узгоджуються з правовими висновками Великої Палати Верховного Суду, викладеними у постанові від 27 березня 2019 року у справі № 137/1666/16-ц (провадження № 14-84цс19). Велика Палата Верховного Суду у постанові від 15 січня 2020 року у справі №\~305/2082/14-ц, зазначила, що наявність спору в суді за позовом кредитора до боржника про стягнення суми заборгованості за кредитним договором не спростовує висновок про безспірність заборгованості цього боржника та жодним чином не свідчить про неправомірність вчинення виконавчого напису. Факт звернення кредитора до суду не є підставою для визнання заборгованості спірною, позаяк спірність заборгованості з урахуванням положень чинного законодавства визначається не за суб`єктивним ставленням кредитора чи боржника до неї, а за об`єктивним закріпленням такого виду заборгованості у Переліку В постанові\~Верховного Суду\~від 18\~березня 2024\~року по\~справі № 524/1187/22 зазначив, що за відсутності будь-яких доказів того, що нас час вчинення нотаріусом виконавчого напису боржник звертався до суду із відповідною позовною заявою про оспорювання заборгованості за кредитним договором, заперечення [PERSON] безспірності такої заборгованості є необґрунтованою. Вирішуючи спір про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню, суд не повинен обмежуватися лише перевіркою додержання нотаріусом формальних процедур і факту подання стягувачем документів на підтвердження безспірної заборгованості боржника згідно з Переліком документів. Для правильного застосування положень статей\~87,\~88 Закону України «Про нотаріат»\~у такому спорі суд повинен перевірити доводи сторін у повному обсязі й установити та зазначити в рішенні, чи справді на момент вчинення нотаріусом виконавчого напису боржник мав безспірну заборгованість перед стягувачем, тобто чи існувала заборгованість узагалі, чи була заборгованість саме такого розміру, як зазначено у виконавчому написі, та чи не було не вирішених по суті спорів щодо заборгованості або її розміру на час вчинення нотаріусом виконавчого напису. Наведене узгоджується із правовою позицією Великої Палати Верховного Суду, викладеною у постановах від 27 березня 2019 року\~\~у справі № 137/1666/16-ц (провадження № 14-84цс19) та від 02 липня 2019 року\~\~\~у справі № 916/3006/17 (провадження № 12-278гс18), ухвалених у подібних правовідносинах. За статтями\~626,\~628 ЦК України\~договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Частиною першою\~статті 638 ЦК України\~встановлено, що істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. У\~статті 526 ЦК України\~передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього\~Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. За частиною другою\~статті 1054 ЦК України\~до відносин за кредитним договором застосовуються положення параграфа 1 («Позика») глави 71 («Позика. Кредит. Банківський вклад»), якщо інше не встановлено цим параграфом і не випливає із суті кредитного договору. Згідно із частиною другою\~статті 1050 ЦК України, якщо договором встановлений обов`язок позичальника повернути позику частинами (з розстроченням), то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилася, та сплати процентів, належних йому відповідно до\~статті 1048 цього кодексу. Частиною першою\~статті 1048 ЦК України\~встановлено, що позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики. У постанові Великої Палати Верховного Суду від 04 липня 2018 року у справі № 310/11534/13-ц (провадження № 14-154цс18) зазначено, що: «звернення з позовом про дострокове стягнення кредиту незалежно від способу такого стягнення змінює порядок, умови і строк дії кредитного договору. На час звернення з таким позовом вважається, що настав строк виконання договору в повному обсязі. Рішення суду\~про стягнення\~заборгованості чи\~звернення стягнення\~на заставлене\~майно засвідчує\~такі зміни. Право кредитора нараховувати передбачені договором проценти за кредитом припиняється у разі пред`явлення до позичальника вимог згідно з частиною другою\~статті 1050 ЦК України. Якщо за рішенням про звернення стягнення на предмет застави заборгованість за кредитним договором указана в такому рішенні у повному обсязі, кредитор має право на отримання гарантій належного виконання зобов`язання відповідно до частини другої\~статті 625 ЦК України, а не у вигляді стягнення процентів». Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. У відповідності до вимог ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Згідно ст. 81, 83 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. На підставі ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Позивачка зазначає, що не отримала письмову вимогу від іпотекодержателя про усунення порушення кредитного зобов`язання перед поданням ним заяви про вчинення виконавчого напису, при цьому належних та достовірних доказів на підтвердження цієї обставини суду не надала. З досліджених вищевказаних доказів вбачається, що АТ «СЕНС БАНК» направляв на адресу позичальниці [PERSON] неодноразово вимоги про усунення нею порушення кредитного зобов`язання. Про наявність пред`явленої кредитодавцем заборгованості за цим кредитним договором відповідачка була обізнана вже в 2015 р. при першому пред`явленні АТ «СЕНС БАНК» вимог в судовому порядку про стягнення кредитної заборгованості, при цьому жодних дій на усунення цих порушень чи оспорювання наявної заборгованості шляхом подання позичальницею відповідного позову останньою не зроблено. Позивачка в позові зазначає, що при вчиненні приватний виконавцем Чуловським В.А. оскаржуваного виконавчого напису не враховано, що зазначена стягувачем кредитна заборгованість, яка потім зазначена у виконавчому написі, не була безспірною, оскільки кредитодавець не мав права нараховувати відсотки після подання позову у 2015 р., при цьому вона не заперечувала, що сума тіла кредиту нею на момент вчинення виконавчого напису не була нею погашена. З урахуванням відсутності рішення суду у справі №333/1731/15-ц, про стягнення кредитної заборгованості, зазначених вище правових висновків Верховного Суду у справі № 310/11534/13-ц, право кредитодавця, а не обов`язок, звертати стягнення на предмет іпотеки у разі не виконання направленої вимоги про дострокове повернення кредиту, подальші кредитні відносини між позичальницею [PERSON] та кредитодавцем, які не були припинені чи розірвані, строку кредитного договору, суд не погоджується з доводами позивачки про те, що в 2015 р. АТ «АЛЬФА БАНК» було пред`явлено вимогу про дострокове повернення кредитних коштів, яке стало підставою для зміни строку договору та припинення нарахування процентів. Неправильність нарахованої суми процентів, зазначеної у виконавчому написі, позивачкою належними доказами не підтверджена. Відсутність зазначеної у виконавчому написі суми кредитної заборгованості, на момент його вчинення, належними доказами позивачкою не доведено. На момент вчинення оскаржуваного виконавчого напису відсутні не вирішені судові спори між кредитодавцем та позичальницею [PERSON] щодо вказаної у ньому кредитної заборгованості. З огляду на вказане, суд вважає, що позивачкою не доведено, що оскаржуваний нею виконавчий напис був вчинений з порушенням вимог Закону України «Про нотаріат» чи Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затверджений наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року № 296/5. Підстав для визнання оскаржуваного позивачкою виконавчого напису, судом не встановлено, тому позовні вимоги про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню, не підлягають задоволенню. Вирішуючи позовні вимоги про визнання незаконним та скасування протоколу про проведення електронних торгів, акту про проведення електронних торгів, визнання недійсним свідоцтва про придбання нерухомого майна, витребування майна з чужого незаконного володіння, суд враховує наступне. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (частина четверта статті 263 ЦПК України). У постанові Верховного Суду України від 29 листопада 2017 року у справі № 668/5633/14-ц,на яку є посилання в касаційній скарзі, зроблено висновок, що: «виходячи з аналізу правової природи процедури реалізації майна на прилюдних торгах, яка полягає в продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернуто стягнення, до покупця - учасника прилюдних торгів, та ураховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акта проведення прилюдних торгів є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, тобто є правочином. Наведене узгоджується з нормами частини четвертої статті 656 ЦК України, за якою до договору купівлі-продажу на біржах, аукціонах (публічних торгах) застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає з їхньої суті. Таким чином, правова природа продажу майна з публічних торгів дає підстави для визнання торгів недійсними за правилами визнання недійсними правочинів, зокрема на підставі норм цивільного законодавства (статей 203, 215 ЦК України) про недійсність правочину як такого, що не відповідає вимогам закону, у разі невиконання вимог щодо процедури, порядку проведення торгів, передбачених Тимчасовим положенням. Порушення, допущені державним виконавцем при здійсненні своїх повноважень, передбачених Законом України «Про виконавче провадження» (тут і далі в редакції, що діяла на момент виникнення спірних правовідносин), до призначення прилюдних торгів, у тому числі щодо відкриття виконавчого провадження, накладення арешту на майно, визначення вартості чи оцінки майна тощо (статті 18, 24-27, 32, 33, 55, 57 цього Закону) підлягають оскарженню в порядку, передбаченому цим Законом (зокрема частиною сьомою статті 24, частиною четвертою статті 26, частиною третьою статті 32, частиною третьою статті 36, частиною другою статті 57, статтями 55, 85) Головною умовою, яку повинні встановити суди, є наявність порушень, що могли вплинути на результат торгів, а тому, окрім наявності порушення норм закону при проведенні прилюдних торгів, повинні бути й порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює, способом захисту яких є визнання прилюдних торгів недійсними». Недійсність договору як приватно-правова категорія, покликана не допускати або присікати порушення цивільних прав та інтересів або ж їх відновлювати. По своїй суті ініціювання спору про недійсність договору не для захисту цивільних прав та інтересів є недопустимим. Завданням цивільного судочинства є саме ефективний захист порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Такий захист можливий за умови, що права, свободи чи інтереси позивача власне порушені, а учасники використовують цивільне судочинство для такого захисту (див., зокрема, постанову Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 05 вересня 2019 року в справі № 638/2304/17 (провадження № 61-2417сво19). Оскільки за змістом частини першої статті 215 ЦК України підставами недійсності укладеного за результатами торгів (аукціону) правочину є недодержання вимог закону в момент його укладення, тобто безпосередньо за результатами торгів, то підставами для визнання торгів недійсними є порушення встановлених законодавством правил їх проведення. Для визнання судом торгів (аукціону) недійсними необхідним є: наявність підстав для визнання торгів недійсними (порушення правил проведення торгів); встановлення, чи порушується (не визнається або оспорюється) суб`єктивне цивільне право або інтерес особи, яка звернулася до суду. При цьому наявність підстав для визнання торгів недійсними має встановлюватися судом на момент їх проведення. Аналогічний висновок наведений у постанові Верховного Суду від 24 вересня 2020 року у справі № 372/3161/18. Згідно зі статтею 1 Закону України «Про виконавче провадження» виконавче провадження як завершальна стадія судового провадження і примусове виконання судових рішень та рішень інших органів (посадових осіб) - сукупність дій визначених у цьому Законі органів і осіб, що спрямовані на примусове виконання рішень і проводяться на підставах, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією України, цим Законом, іншими законами та нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону, а також рішеннями, які відповідно до цього Закону підлягають примусовому виконанню. Відповідно до частини першої, пункту 1 частини другої статті 18 Закону України «Про виконавче провадження» виконавець зобов`язаний вживати передбачених цим Законом заходів щодо примусового виконання рішень, неупереджено, ефективно, своєчасно і в повному обсязі вчиняти виконавчі дії. Виконавець зобов`язаний здійснювати заходи примусового виконання рішень у спосіб та в порядку, які встановлені виконавчим документом і цим Законом. Статтею 48 Закону України «Про виконавче провадження» передбачено, що звернення стягнення на майно боржника полягає в його арешті, вилученні (списанні коштів з рахунків) та примусовій реалізації. Примусове звернення стягнення на предмет іпотеки здійснюється виконавцем з урахуванням положень Закону України«Про іпотеку» (частина сьома статті 51 Закону України «Про виконавче провадження»). Реалізація предмета іпотеки, на який звертається стягнення за рішенням суду або за виконавчим написом нотаріуса, проводиться, якщо інше не передбачено рішенням суду, шляхом продажу на прилюдних торгах, у тому числі у формі електронних торгів, у межах процедури виконавчого провадження, передбаченої Законом України "Про виконавче провадження", з дотриманням вимог цього Закону (стаття 41 Закону України «Про іпотеку», тут і далі в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин). У постанові Великої Палати Верховного Суду від 15 травня 2019 року у справі № 678/301/12 (провадження № 14-624цс18) вказано, що: «державний виконавець здійснює лише підготовчі дії з метою проведення прилюдних торгів, у тому числі й оцінку та уцінку майна, на яке звернуто стягнення, - статті 58, 62 Закону № 606-ХІV, а самі прилюдні торги з реалізації нерухомого майна організовують і проводять спеціалізовані організації, з якими державною виконавчою службою укладається відповідний договір (пункт 5.11 Інструкції № 74/5). Дії (бездіяльність) державного виконавця щодо порушень, допущених при здійсненні своїх повноважень, передбачених Законом № 606-XIV, до призначення прилюдних торгів, у тому числі щодо відкриття виконавчого провадження, накладення арешту на майно, визначення вартості чи оцінки майна тощо (статті 18, 24-27, 32, 33, 55, 57 цього Закону) підлягають оскарженню в порядку, передбаченому цим Законом (зокрема, частиною сьомою статті 24, частиною четвертою статті 26, частиною третьою статті 32, частиною третьою статті 36, частиною другою статті 57, статті 55, 85 цього Закону). Отже, незаконність дій державного виконавця під час здійснення своїх повноважень, передбачених Законом № 606-XIV щодо проведення оцінки майна, визначення його вартості чи оцінки (уцінки) до призначення прилюдних торгів, то такі дії (бездіяльність) державного виконавця підлягають оскарженню в порядку, передбаченому цим Законом. При цьому підставою для визнання прилюдних торгів недійсними є порушення встановлених законодавством правил проведення торгів, визначених Тимчасовим положенням, а саме: правил, які визначають процедуру підготовки, проведення торгів (опублікування інформаційного повідомлення певного змісту про реалізацію нерухомого майна; направлення письмових повідомлень державному виконавцю, стягувачу та боржнику про дату, час, місце проведення прилюдних торгів, а також стартову ціну реалізації майна тощо) (розділ 3); правил, які регулюють сам порядок проведення торгів (розділ 4); правил, які стосуються оформлення кінцевих результатів торгів (розділ 6). Позивачка зазначає,\~що приватний\~виконавець не\~направляв їй\~копії ухвал\~про відкриття\~ виконавчого\~провадження та\~інші винесені\~ним постанови,\~також не\~повідомляв та\~не направляв\~висновок про\~оцінку майна,\~при цьому\~належні докази\~на підтвердження\~цих обставин\~суду не\~надано.\~Окрім того,\~як вже\~зазначено вище,\~підставою для\~визнання прилюдних\~торгів є\~порушення правил\~проведення торгів, визначених законодавством, дії приватного виконавця мали оскаржуватися в іншому порядку визначеному Цивільно-процесуальним кодексом України, шляхом подання скарги на його дії. Згідно п. 2 сьомого розділу Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції № 2831/5 від 29.09.2016 р., який діяв на час проведення спірних торгів, реалізація предмета іпотеки здійснюється відповідно до вимог цього Порядку з урахуванням особливостей, визначених цим пунктом та Законом України «Про іпотеку». Згідно з п. 2, п. 3, п. розділу 2 Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції № 2831/5 від 29.09.2016 р., організатор здійснює внесення до Системи інформації про арештоване майно (формування лота) за заявкою відділу державної виконавчої служби або приватного виконавця. Виконавець у строк не пізніше п`яти робочих днів після ознайомлення сторін із результатами визначення вартості чи оцінки арештованого майна готує проект заявки на реалізацію арештованого майна, який містить інформацію, передбачену абзацами третім шістнадцятим пункту 2 цього розділу. Державний виконавець направляє заявку на реалізацію арештованого майна начальнику відділу державної виконавчої служби, якому він безпосередньо підпорядкований, для підписання та передачі Організатору. Заявка на реалізацію арештованого майна подається разом із такими документами (в електронній або паперовий формі): копія виконавчого документа, а в разі наявності зведеного виконавчого провадження довідка виконавця щодо загальної кількості виконавчих документів та суми, що підлягає стягненню за ними; копія постанови про опис та арешт майна боржника, а у разі якщо опис та арешт майна проводили до набрання чинності Законом України від 02 червня 2016 року № 1404-VIII «Про виконавче провадження» копія акта опису та арешту майна боржника; копії документів, що підтверджують вартість (оцінку) майна (повідомлення сторін про визначення вартості майна, акт виконавця про визначення вартості майна або звіт суб`єкта оціночної діяльності суб`єкта господарювання про оцінку майна, строк чинності якого відповідає вимогам частини шостої статті 57 Закону України «Про виконавче провадження»); у разі передачі на реалізацію нерухомого майна, право власності на яке або право користування яким мають діти, копія дозволу органів опіки та піклування або відповідне рішення суду; копії документів, що підтверджують наявність (відсутність) чинних обтяжень майна. У разі\~встановлення відповідності\~заявки на\~реалізацію арештованого\~майна та\~доданих документів\~вимогам законодавства\~чи після\~приведення їх\~у відповідність\~до вимог\~законодавства начальник\~відділу державної\~виконавчої служби\~підписує таку\~заявку та\~надсилає її\~разом із\~документами,\~передбаченими абзацами\~четвертим-восьмим\~пункту 3\~розділу ІІ\~цього Порядку,\~Організатору в\~електронному вигляді\~через особистий\~кабінет відділу\~державної виконавчої\~служби для\~внесення інформації\~про проведення\~електронних торгів\~(торгів\~за фіксованою\~ціною)\~до Системи. Перевірка змісту заявки на відповідність вимогам законодавства Організатором не здійснюється. За відповідність документів, на підставі яких вноситься інформація до Системи, а також за достовірність інформації, зазначеної у заявці, відповідають посадові особи відділу державної виконавчої служби (приватний виконавець). Згідно п. 2 сьомого розділу Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції № 2831/5 від 29.09.2016 р. в редакції, що діяла під час проведення оспорюваних електронних торгів, строк підготовки до електронних торгів під час реалізації предмета іпотеки складає не менше 30 календарних днів. Організатор не пізніше ніж за 15 робочих днів до дня початку електронних торгів публікує в місцевих друкованих засобах масової інформації за місцезнаходженням предмета іпотеки та на Веб-сайті повідомлення про проведення таких електронних торгів. Не пізніше дня публікації повідомлення про проведення електронних торгів у засобах масової інформації Організатор письмово повідомляє виконавця, іпотекодавця, іпотекодержателя та всіх осіб, що мають зареєстровані у встановленому законом порядку права та вимоги на предмет іпотеки, про день та час проведення електронних торгів та про початкову ціну продажу майна. Будь-який учасник може бути покупцем предмета іпотеки, якщо він запропонує найвищу ціну. За результатами проведення електронних торгів складається протокол, який підписується уповноваженим представником Організатора та покупцем предмета іпотеки. Організатор протягом трьох днів з дня підписання переможцем протоколу електронних торгів надсилає відповідний протокол виконавцю. Протягом п`яти робочих днів з дня надходження коштів від реалізації предмета іпотеки виконавець складає акт про реалізацію предмета іпотеки відповідно до вимог статті 47 Закону України «Про іпотеку» та не пізніше наступного робочого дня надсилає його Організатору. Відповідно до ч. 5 ст. 47 Закону України «Про іпотеку», на підставі акта про реалізацію предмета іпотеки нотаріус видає покупцеві свідоцтво про придбання майна з прилюдних торгів. В позові позивач не зазначає, які положення Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції № 2831/5 від 29.09.2016 р. порушені організатором торгів ДП «Сетам». Судом на підставі досліджених доказів не встановлено порушення ДП «Сетам» положень вищевказаного Порядку при проведенні оскаржуваних торгів. Позивач зазначає, що виконавчий напис пред`явлений поза строком, встановленим ст. 91 Закону України «Про нотаріат», якою передбачений річний строк для його пред`явлення для виконання після вчинення виконавчого напису. При цьому з наданих сторонами доказів не можливо встановити, коли саме пред`явлений до виконання оскаржуваний виконавчий напис, відсутні відомості чи пред`являвся він раніше, чи повертався стягувачу, що також впливає на строк пред`явлення. Даний виконавчий напис прийнятий до виконання, постанова про відкриття провадження стороною виконавчого провадження та позивачкою у цій справі не оскаржувалась. Посилання позички щодо заниженої ціни вартості предмету іпотеки, суд вважає не доведеними, оскільки різниця у часі складання висновків щодо оцінки майна, які зазначає позивачка у позову, становить півтора року. Достовірних доказів, які підтверджували ці доводи позивачкою не надані. Відносно доводів позивачки про відсутність письмового дозволу органу опіки на реалізацію нерухомого майна, яким має прав користуватися неповнолітній онук іпотекодавця, суд враховує наступне. Згідно з вимогами частини третьої статті\~9 Закону № 898-IV\~«Про іпотеку» іпотекодавець має право виключно на підставі згоди іпотекодержателя, зокрема, відчужувати предмет іпотеки; передавати предмет іпотеки в спільну діяльність, лізинг, оренду, користування. \~ \~ \~ \~Аналогічні положення зазначені в п.9 Іпотечного договору, укладеного між позивачкою та кредитодавцем. \~ \~ \~ \~Вищевказаним рішенням Запорізького апеляційного суду від 26.03.2024 р. по справі №333/7232/20 встановлені наступні обставини та зроблені висновки. «Тобто вселення відповідачів (зокрема неповнолітнього онука позивачки) у спірну квартиру відбулося всупереч вимогам договору іпотеки та прямій забороні, що міститься у\~Законі № 898-IV. Реєстрація місця проживання з порушеннями вимог закону та договору іпотеки сім`ї сина іпотекодавця [PERSON] у квартирі, яка є предметом іпотеки, не може використовуватися учасниками цивільного обороту з метою уникнення звернення стягнення на предмет іпотеки та подальшого його продажу для погашення боргу. З урахуванням викладеного наявні обґрунтовані підстави для задоволення позову про виселення відповідачів із спірної квартири. Верховний Суд неодноразово звертав увагу на те, що реєстрація у предметі іпотеки осіб, які не були у ньому зареєстровані на момент укладення договору іпотеки, без згоди іпотекодержателя, є порушенням з боку іпотекодавця, яке не має призводити до обмеження прав іпотекодержателя та створювати права у таких зареєстрованих осіб щодо предмета іпотеки (дивитись, наприклад, постанову Верховного Суду від 02 лютого 2022 року у справі № 707/1695/18)…» Неповнолітній [PERSON] не є власником або співвласником іпотечного майна. Його реєстрація в іпотечному майні здійснювалася за відсутності письмової згоди іпотекодержателя, на власний ризик іпотекодавця та батьків дитини щодо негативних наслідків у вигляді можливого звернення стягнення на дане майно у разі порушення іпотекодавцем основного зобов`язання. Законом України «Про іпотеку», в порядку якого здійснюється звернення на предмет іпотеки, не передбачені вимоги щодо отримання дозволу органу опіки та піклування на звернення стягнення на предмет іпотеки, у разі користування ним неповнолітніми дітьми. Крім того, позивачкою не надавалися суду копії документів, які долучалися приватним виконавцем до заявки про реалізацію спірної квартири, тому твердження позивачки про не надання приватним виконавцем письмового дозволу органу опіки та піклування на реалізацію цієї квартири є припущенням. Лист Районної адміністрації Запорізької міської ради по Комунарському району про відсутність звернень від АТ «СЕНС БАНК» та приватного виконавця Проценко Д.Ю. щодо надання дозволу на реалізацію вищевказаної квартири не є достовірним доказом у справі, оскільки він лише підтверджує, що Районна адміністрація Запорізької міської ради по Комунарському району не надавала такого дозвілу, але не свідчить про відсутність такого дозволу від іншого органу опіки та піклування. Оцінивши вищевказані докази в сукупності та кожен окремо, проаналізував норми законодавства, що регулюють спірні правовідносини, суд дійшов висновку, що позовні вимоги не обгрунтовані, тому не підлягають задоволенню. Відповідачами в заявах по суті спору заявлялися вимоги про застосування до позовних вимог насліків пропуску строку позовної давності. Суд застосовує позовну давність лише тоді, коли є підстави для задоволення позовної вимоги. Тобто, перш ніж застосувати позовну давність, суд має з`ясувати та зазначити у судовому рішенні, чи порушене право або охоронюваний законом інтерес позивача, за захистом якого той звернувся до суду. Якщо таке право чи інтерес не порушені, суд відмовляє у задоволенні позову через його необґрунтованість. Лише якщо буде встановлено, що право або охоронюваний законом інтерес особи дійсно порушені, але позовна давність спливла, і про це зробила заяву інша сторона спору, суд відмовляє у позові через сплив позовної давності за відсутності поважних причин її пропуску, наведених позивачем (дані правові висновки містяться в постанові Великої Палати Верховного Суду від 22 травня 2018 року у справі № 369/6892/15-ц, від 31 жовтня 2018 року у справі № 367/6105/16-ц, від 7 листопада 2018 року у справі № 575/476/16-ц, від 14 листопада 2018 року у справі № 183/1617/16 (пункт 73), від 28 листопада 2018 року у справі № 504/2864/13-ц (пункт 80), від 5 грудня 2018 року у справах № 522/2202/15-ц (пункт 61), № 522/2201/15-ц (пункт 62) та № 522/2110/15-ц (пункт 61), від 7 серпня 2019 року у справі № 2004/1979/12 (пункт 71), від 18 грудня 2019 року у справі № 522/1029/18 (пункт 134), від 16 червня 2020 року у справі № 372/266/15-ц (пункт 51)). Враховуючи,\~що в\~позові відмовлено\~в зв`язку\~з необгрунтованістю,\~суд не\~розглядає заяви\~відповідачів щодо\~застосування позовної\~давності до\~заявлених вимог.

Outcome: dismissed