Jurisdiction: civil
Date: 2025-10-27 00:00:00

Представник позивача [PERSON] , яка діє в інтересах [PERSON] адвокат Літвінова І. С. звернулася до суду з позовом до Холодногірсько-Новобаварського ВДВС у м. Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, Комунального підприємства «Харківські теплові мережі» (далі КП «ХТМ»), Комунального підприємства «Харківводоканал» (далі КП «Харківводоканал») про зняття арешту з майна, виключення відомостей з Єдиного реєстру боржників, зобов`язання надати оригінали документів та визнання права власності, посилаючись на те, що 29.03.2025 до Другої Харківської міської державної нотаріальної контори звернувся [PERSON] , [INFO] , що зареєстрований за адресою: [ADDRESS] , який діє за згодою матері [PERSON] , із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом після померлої [INFO] баби [PERSON] , яка була зареєстрована за адресою: [ADDRESS] , син якої та батько [PERSON] - [PERSON] помер [INFO] , на 1/2 частку від 1/2 частки квартири [ADDRESS] . Спадщину після померлої баби [PERSON] . [PERSON] прийняв згідно з ч. 4 ст. 1268 ЦК України, оскільки був неповнолітньої особою на час відкриття спадщини. На підставі зазначеної заяви Другою Харківською міською державною нотаріальною конторою було заведено спадкову справу № 103/2025 після померлої [INFO] [PERSON] . [PERSON] є спадкоємцем за законом за правом представлення згідно ч. 1 ст. 1266 ЦК України, оскільки його батько та син [PERSON] - [PERSON] помер [INFO] . Спадкоємцем за законом першої черги, який прийняв спадщину шляхом спільного проживання разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, є син спадкодавця [PERSON] , [INFO] . Спадкове майно складається з 1/2 частки в праві власності на квартиру [ADDRESS] , з якої 1/4 частка в праві власності на квартиру належала особисто [PERSON] , 1/4 частка в праві власності на квартиру належала [PERSON] , який помер [INFO] , спадщину після якого прийняла його мати [PERSON] , але не оформила своїх спадкових прав. При підготовці до видачі свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно після померлої [INFO] [PERSON] нотаріусом було одержано інформацію з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна (інформація за № 420238900 від 29.03.2025) та встановлено, що на все нерухоме майно [PERSON] накладено арешт, номер запису про обтяження в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно 23845344 (спеціальний розділ), дата державної реєстрації 11.12.2017; підстава - постанова про арешт майна боржника номер 55168852, видана 22.11.2017 Міжрайонним ВДВС по Холодногірському та Новобаварському районах м. Харкова ГТУЮ в Харківській області; особа, майно / права, якої обтяжуються - [PERSON] , реєстраційний номер облікової картки платника податків [NUMBER] . Постановою Другої Харківської міської державної нотаріальної контори від 29.03.2025 [PERSON] відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після померлої [INFO] баби [PERSON] на 1/2 частку від 1/2 частки в праві власності на квартиру [ADDRESS] , оскільки на нерухоме майно накладено арешт. Згідно з відомостями з АСВП всі виконавчі провадження: № 55168852 стягувач КП «Харківські теплові мережі», № 57043053 - стягувач КП «Харківводоканал», № 57043204 стягувач КП «Харківводоканал», № 62575482 стягувач КП «Харківводоканал», № 62596138 стягувач КП «Харківські теплові мережі» щодо [PERSON] завершені/відмовлено у відкритті. Крім того, за виконавчими провадженнями № 55168852 стягувач КП «Харківські теплові мережі», № 57043053 - стягувач КП «Харківводоканал», № 57043204 стягувач КП «Харківводоканал», № 62575482 стягувач КП «Харківводоканал» містяться відомості щодо боржника [PERSON] в Єдиному реєстрі боржників, що також перешкоджає отриманню спадщини. Таким чином, виконавчі провадження стосовно [PERSON] завершені, однак відомості з Єдиного реєстру боржників виключені не були. Холодногірсько-Новобаварський відділ державної виконавчої служби у м. Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції відмовив позивачу у задоволенні заяви про виключення [PERSON] з реєстру боржників, тому просить зобов`язати службу зняти арешт з майна у виконавчому провадженні № 55168852, виключити відомостей з Єдиного реєстру боржників, зобов`язання надати оригінали документів та визнання права власності, обтяження скасувати, знявши накладені арешти з майна. Ухвалою Холодногірського районного суду м. Харкова від 19.05.2025 відкрито провадження у справі, визначено проводити розгляд справи у порядку загального позовного провадження. Ухвалою Холодногірського районного суду м. Харкова від 24.06.2025 підготовче судове засідання закрито, справа призначена до судового розгляду. Ухвалою Холодногірського районного суду м. Харкова від 14.07.2025 розгляд справи повернуто на стадію підготовчого судового засідання. Ухвалою Холодногірського районного суду м. Харкова від 14.07.2025 витребувано у Холодногірсько-Новобаварського відділу державної виконавчої служби у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції копії матеріалів виконавчих проваджень №55168852, № 57043053, № 57043204, № 62575482, № 62596138. 29.07.2025 з Холодногірсько-Новобаварського відділу державної виконавчої служби у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції надійшов лист, згідно з яким перевіркою відомостей Автоматизованої системи виконавчого провадження встановлено, що на виконанні перебували провадження № 55168852, № 57043053, № 57043204, № 62575482. 20.07.2020 за виконавчим провадженням № 62596138 було винесено повідомлення про повернення виконавчого документу стягувану без прийняття до виконання. Матеріали зазначених виконавчих проваджень у архіві ВДВС не містяться через їх знищення внаслідок спливу строку їх зберігання. 07.08.2025 позивачкою надано уточнену позовну заяву, у якій просить зобов`язати службу зняти арешт з майна у виконавчих провадженнях № 55168852, № 57043053, № 57043204, №62575482, № 62596138, виключити відомості з Єдиного реєстру боржників, зобов`язати надати оригінали документів та визнати право власності, обтяження скасувати, знявши накладені арешти з майна, оскільки арешт накладений на майно у декількох виконавчих провадженнях. Ухвалою Холодногірського районного суду м. Харкова від 16.09.2025 підготовче судове засідання закрито, справа призначена до судового розгляду. Позивачка у судове засідання з`явилася, позовні вимоги підтримала, просила їх задовольнити, надала пояснення аналогічні доводам позовної заяви. Відповідач [PERSON] також до суду не прибув, про розгляд справи повідомлявся належним чином, копія ухвали про відкриття провадження по справі, судові повістки направлялися відповідачу за місцем його реєстрації, які повернулися до суду без вручення з відмітками «адресат відсутній за вказаною адресою». У відповідності до п. 4 ч. 8\~ст. 128 ЦПК України\~днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження. Верховний Суд у постанові від 18 березня 2021 року у справі № 911/3142/19 сформував правовий висновок про те, що направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, а, у даному випадку, суду (близька за змістом правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 квітня 2018 року у справі №800/547/17 (П/9901/87/18) (провадження № 11-268заі18), постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 27 листопада 2019 року у справі №913/879/17, від 21 травня 2020 року у справі № 10/249-10/19, від 15 червня 2020 року у справі № 24/260-23/52-б). Окрім того, повідомлення про виклик розміщувалося на веб-сайті «Судова влада України». Представник відповідача - Холодногірсько-Новобаварського відділу державної виконавчої служби у м. Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції у судове засідання не з`явився, про день та час розгляду справи був повідомлений своєчасно належним чином, причини неявки суду не повідомив, правом на подання відзиву на позов не скористалися. Представники третіх осіб - КП «ХТМ», КП «Харківводоканал» у судове засідання не з`явилися, про час та місце розгляду справи повідомлялися своєчасно належним чином, в матеріалах справи є дані про належне їх повідомлення, причини неявки до суду не повідомили. Судом враховано, що в силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов`язків має право на судовий розгляд упродовж розумного строку. Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції. При цьому вжиття заходів для прискорення процедури розгляду справ є обов`язком не тільки держави, а й осіб, які беруть участь у справі. Так, Європейський суд з прав людини зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання. Всі ці обставини судам слід враховувати при розгляді кожної справи, оскільки перевищення розумних строків розгляду справ становить порушення прав, гарантованих пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини. Відповідно до ч. 2 ст. 43 ЦПК України особи, які беруть участь у справі, зобов`язані, зокрема, сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи та виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом. Згідно з ч. 3 ст. 211 ЦПК України особа, яка бере участь у справі, має право заявити клопотання про розгляд справи за її відсутності. Суд, вислухавши позивача, дослідивши наявні в матеріалах справи докази в їх сукупності, за відсутності відзиву, оскільки відповідач своїм правом про заперечення проти позову не скористався, встановив наступні факти та відповідні їм правовідносини. Як вбачається з паспорту громадянина України [NUMBER] , виданого Ленінським РВ ХМУ УМВС України у Харківській області 11.12.1997, [PERSON] зареєстрований за адресою: [ADDRESS] (а. с. 23-24). Згідно зі свідоцтвом про смерть [NUMBER] , виданим 16.06.2022 Відділом державної реєстрації актів цивільного стану у м. Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків), [PERSON] помер [INFO] (а. с. 26). Зі свідоцтва про смерть [NUMBER] , виданого 27.04.2023 Другим відділом державної реєстрації актів цивільного стану у м. Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, вбачається, що [PERSON] померла [INFO] (а. с. 27). Згідно з повторним свідоцтвом про смерть [NUMBER] , виданим 30.09.2022 Холодногірським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у м. Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків), [PERSON] помер [INFO] (а. с. 28). Відповідно до довідки Управління соціального захисту населення адміністрації Холодногірського району Харківської міської ради від 06.09.2022 [PERSON] встановлено статус члена сім`ї померлого ветерана війни [INFO] як дитині загиблого ветерана війни [PERSON] , який загинув [INFO] , про що видано посвідчення від 06.09.2022 (а. с. 30-31). Як убачається зі свідоцтва про народження [NUMBER] від 03.06.2008 року, виданого Ленінським відділом реєстрації актів цивільного стану Харківського міського управління юстиції, [PERSON] , [INFO] , є сином [PERSON] та [PERSON] (а. с. 33). Заочним рішенням Жовтневого районного суду м. Харкова від 20.11.2023, з урахуванням ухвали суду про виправлення описки від 26.01.2024, знято арешт, накладений на майно, а саме: на всі грошові рахунки, включаючи грошовий рахунок [NUMBER] у АТ КБ "ПриватБанк" [PERSON] , [INFO] , померлого [INFO] , накладений Холодногірсько-Новобаварським відділом державної виконавчої служби у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції за виконавчим провадженням № 13305768 по примусовому виконанню виконавчого листа № 2-3243/08 (а. с. 35-40). Постановою Другої Харківської міської державної нотаріальної контори від 12.04.2025 [PERSON] відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після померлого [INFO] батька [PERSON] на частку від частки у праві власності на квартиру [ADDRESS] , оскільки ним не надано оригінали документів, які підтверджують право власності спадкодавця [PERSON] та на частку у праві власності на квартиру [ADDRESS] (а. с.41-44). Як вбачається з витягу зі Спадкового реєстру 29.03.2025 Другою Харківською державною нотаріальною конторою відкрито спадкову справу після [PERSON] , померлої [INFO] (а. с.45). Постановою Другої Харківської міської державної нотаріальної контори від 12.04.2025 [PERSON] відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після померлої [INFO] баби [PERSON] на частку від частки у праві власності на квартиру [ADDRESS] , оскільки ним не надано оригінали документів, які підтверджують право власності спадкодавців [PERSON] та [PERSON] , після якого спадщину прийняла, але не оформила своїх спадкових прав його мати [PERSON] на частку у праві власності на квартиру [ADDRESS] (а. с. 46-50). Постановою Другої Харківської міської державної нотаріальної контори від 29.03.2025 [PERSON] відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після померлої [INFO] баби [PERSON] на частку від частки у праві власності на квартиру [ADDRESS] , оскільки на нерухоме майно [PERSON] , накладено арешт (а. с. 51-53). Як вбачається з витягу зі Спадкового реєстру 08.11.2022 Другою Харківською державною нотаріальною конторою відкрито спадкову справу після [PERSON] , померлого [INFO] (а. с.55). З витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію народження від 30.09.2022 вбачається, що [PERSON] , [INFO] , є сином [PERSON] (а. с. 56). Зі свідоцтва про право на спадщину за законом, виданого 11.05.2024 Другою Харківською державною нотаріальною конторою, зареєстрованого у Спадковому реєстрі 11.05.2024, вбачається, що [PERSON] є спадкоємцем [PERSON] , померлого [INFO] , у частці грошових коштів з нарахованими відсотками та грошовими компенсаціями, що знаходяться на рахунках спадкодавця у АТ КБ «ПриватБанк» ( а. с. 57-58). Відповідно до інформації з Єдиного реєстру боржників від 30.01.2024 за виконавчими провадженнями № 60086402 стягнення коштів, № 62575301 стягнення заборгованості з оплати комунальних послуг, № 62596239 - стягнення заборгованості з оплати комунальних послуг, №67867418 стягнення штрафів у сфері безпеки дорожнього руху у справах про адміністративні правопорушення, що перебували на виконанні у Холодногірсько-Новобаварського відділу державної виконавчої служби у м. Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, містяться відомості щодо боржника [PERSON] у Єдиному реєстрі боржників (а. с. 59-60). За виконавчими провадженнями № 55168852 стягувач КП «Харківські теплові мережі», №57043053 - стягувач КП «Харківводоканал», № 57043204 стягувач КП «Харківводоканал», №62575482 стягувач КП «Харківводоканал» містяться відомості щодо боржника [PERSON] , провадження завершені; № 62596138 стягувач КП «Харківські теплові мережі» відмовлено у відкритті виконавчого провадження ( а. с. 64). Згідно з інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта від 21.04.2025 право власності на квартиру [ADDRESS] зареєстровано: за [PERSON] у частині на підставі свідоцтва про право власності від 17.11.2005; за [PERSON] у частині на підставі свідоцтва про право власності від 17.11.2005; за [PERSON] у частині на підставі свідоцтва про право власності від 17.11.2005; за [PERSON] у частині на підставі свідоцтва про право на спадщину від 28.10.2008 (а. с. 65-69). Відповідно до інформації з Єдиного реєстру боржників від 21.04.2025 за виконавчими провадженнями № 55168852 стягнення заборгованості з оплати комунальних послуг, № 57043053 - стягнення заборгованості з оплати комунальних послуг, № 57043204 стягнення заборгованості з оплати комунальних послуг, № 62575482 стягнення заборгованості з оплати комунальних послуг, містяться відомості щодо боржника [PERSON] у Єдиному реєстрі боржників (а. с. 70-71). 22.04.2025 [PERSON] звернулась до Холодногірсько-Новобоварського відділу державної виконавчої служби у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, та отримала лист з відмовою про надання відомостей щодо виконавчих проваджень №№ 55168852, 57043053, 57043204, 62575482, 62596138 відносно [PERSON] , оскільки заявник не є стороною виконавчих проваджень ( а. с. 72-76). 18.08.2010 шлюб між [PERSON] та [PERSON] розірвано, після розірвання шлюбу [PERSON] присвоєне прізвище « [PERSON] », що підтверджується свідоцтвом про розірвання шлюбу [NUMBER] , виданого 18.08.2010 Ленінським відділом реєстрації актів цивільного стану Харківського міського управління юстиції (а. с. 80). Постановою державного виконавця Міжрайонного відділу державної виконавчої служби по Холодногірському та Новобаварському районаї м. Харкова від 16.11.2017 відкрито виконавче провадження № 55168852 з примусового виконання судового наказу Ленінського районного суду м.Харкова від 10.10.2016 про стягнення з [PERSON] на користь КП «ХТМ» заборгованості за комунальні послуги у сумі 19933,71 грн.; в рамках якого накладено арешт на все майно боржника, постанова про арешт майна боржника від 22.11.2017; 19.12.2017 постановою виконавця судовий наказ повернуто стягувачу у зв`язку з відсутністю у боржника майна (а. с. 177-181). Постановою державного виконавця Міжрайонного відділу державної виконавчої служби по Холодногірському та Новобаварському районах м. Харкова від 22.08.2018 відкрито виконавче провадження № 57043204 з примусового виконання судового наказу Ленінського районного суду м.Харкова від 13.06.2016 про стягнення з [PERSON] на користь КП «Харківводоканал» заборгованості за комунальні послуги у сумі 229,67 грн.; в рамках якого накладено арешт на все майно боржника, постанова про арешт майна боржника від 22.08.2018; 02.05.2019 постановою виконавця судовий наказ повернуто стягувачу у зв`язку з відсутністю у боржника майна (а. с. 186-193). Постановою державного виконавця Міжрайонного відділу державної виконавчої служби по Холодногірському та Новобаварському районах у м. Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) від 21.07.2020 відкрито виконавче провадження № 62575482 з примусового виконання судового наказу Ленінського районного суду м. Харкова від 10.04.2020 про стягнення з [PERSON] на користь КП «Харківводоканал» заборгованості за комунальні послуги у сумі 17058,25 грн.; в рамках якого накладено арешт на все майно боржника та грошові кошти, постанова про арешт майна боржника від 02.04.2021, постанова про арешт грошових коштів боржника від 24.09.2020; 02.04.2021 постановою виконавця судовий наказ повернуто стягувачу у зв`язку з відсутністю у боржника майна (а. с. 206-216). Повідомленням Міжрайонного відділу державної виконавчої служби по Холодногірському та Новобаварському районах у м. Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) від 20.07.2020 судовий наказ Ленінського районного суду м. Харкова від 31.10.2020 про стягнення з [PERSON] на користь КП «ХТМ» заборгованості за комунальні послуги у сумі 19098,41 грн. повернуто стягувану без прийняття до виконання у зв`язку зі спливом строку його пред`явлення до виконання (а. с. 218). Відповідно до приписів ч. 2\~ст.\~16\~ЦК\~України способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: визнання права, визнання правочину недійсним, припинення дії, яка порушує право, відновлення становища, яке існувало до порушення, примусове виконання обов`язку в натурі, зміна правовідносин, припинення правовідносин та інше. Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом. Статтею 391 ЦК України\~передбачено, що власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном. В силу вимог\~ст. 1216 ЦК України\~спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Згідно зі\~ст.\~1217\~ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.\~ До складу спадщини згідно\~зі ст. 1218 ЦК України\~входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. З частин\~1,\~2\~ст.\~1220\~ЦК України\~вбачається,\~що спадщина\~відкривається внаслідок\~смерті особи\~або оголошення\~її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46\~цього Кодексу). Місцем відкриття спадщини відповідно до ст. 1221 ЦК України є останнє місце проживання спадкодавця. Спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини. (ч. 1 ст. 1222 ЦК України). Статтею 1223 ЦК України\~передбачено, що у разі відсутності заповіту, право на спадкування за законом одержують особи, визначені у ст. ст. 1261-1265 цього Кодексу. Відповідно до\~ст.\~1258\~ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених\~ст. 1259 цього Кодексу. У першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки (ст. 1261 ЦК України). Згідно з\~ч.\~ч.\~1,\~3,\~5\~ ст.\~1268\~ЦК України\~спадкоємець за\~заповітом чи\~за законом\~має право\~прийняти спадщину\~або не\~прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого\~статтею 1270\~цього Кодексу,\~він не\~заявив про\~відмову від\~неї. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. За вимогами частин 1, 6 ст. 1266 ЦК України внуки, правнуки спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові, бабі, дідові, якби вони були живими на час відкриття спадщини. При спадкуванні по прямій низхідній лінії право представлення діє без обмеження ступеня споріднення. Частиною 1 ст. 1267 ЦК України передбачено, що частки у спадщині кожного із спадкоємців за законом є рівними. Згідно з положеннями\~статті 18\~Закону\~України\~«Про виконавче\~провадження»\~державний\~виконавець зобов`язаний вживати передбачених цим Законом заходів щодо примусового виконання рішень, неупереджено, ефективно, своєчасно і в повному обсязі вчиняти виконавчі дії. За п. 2 ч. 1, ч. ч. 2, 4, 5 ст. 37 Закону України «Про виконавче провадження»\~виконавчий документ\~повертається стягувачу,\~якщо у\~боржника відсутнє\~майно,\~на яке\~може бути\~звернено стягнення,\~а здійснені\~виконавцем відповідно\~до цього\~Закону заходи\~щодо розшуку\~такого майна\~виявилися безрезультатними. Про наявність обставин, зазначених у пунктах 2-6 частини першої цієї статті, виконавець складає акт. Про повернення\~стягувачу виконавчого\~документа та\~авансового внеску\~виконавець виносить\~постанову. Повернення виконавчого документа стягувачу з підстав, передбачених цією статтею, не позбавляє його права повторно пред`явити виконавчий документ до виконання протягом строків, встановлених\~статтею 12\~цього Закону, крім випадків, коли виконавчий документ не підлягає виконанню або покладені виконавчим документом на боржника зобов`язання підлягають припиненню відповідно до умов угоди про врегулювання спору (мирової угоди), укладеної між іноземним суб`єктом та державою Україна на будь-якій стадії урегулювання спору або розгляду справи, включаючи стадію визнання та виконання рішення, незалежно від дати укладення такої угоди. Відповідно до вимог ст. 12 Закону України «Про виконавче провадження»\~ виконавчі документи можуть бути пред`явлені до примусового виконання протягом трьох років, крім посвідчень комісій по трудових спорах та виконавчих документів, за якими стягувачем є держава або державний орган, які можуть бути пред`явлені до примусового виконання протягом трьох місяців. Строки, зазначені в частині першій цієї статті, встановлюються для виконання рішення з наступного дня після набрання ним законної сили чи закінчення строку, встановленого в разі відстрочки чи розстрочки виконання рішення, а якщо рішення підлягає негайному виконанню - з наступного дня після його прийняття. У разі повернення виконавчого документа стягувачу у зв`язку з неможливістю в повному обсязі або частково виконати рішення строк пред`явлення такого документа до виконання після переривання встановлюється з дня його повернення, а в разі повернення виконавчого документа у зв`язку із встановленою законом забороною щодо звернення стягнення на майно чи кошти боржника, а також проведення інших виконавчих дій стосовно боржника - з дня закінчення строку дії відповідної заборони (ч. 5). Стягувач, який пропустив строк пред`явлення виконавчого документа до виконання, має право звернутися із заявою про поновлення такого строку до суду, який розглядав справу як суд першої інстанції (ч. 6). За ч.ч.\~1,\~2\~ст.\~40\~«Про виконавче\~провадження» \~у разі\~закінчення виконавчого\~провадження (крім\~закінчення виконавчого\~провадження за\~судовим рішенням,\~винесеним у\~порядку забезпечення\~позову чи\~вжиття запобіжних\~заходів,\~а також,\~крім випадків\~нестягнення виконавчого\~збору або\~витрат виконавчого\~провадження,\~нестягнення основної\~винагороди приватним\~виконавцем),\~повернення виконавчого\~документа до\~суду,\~який його\~видав,\~арешт,\~накладений на\~майно (кошти)\~боржника,\~знімається,\~відомості про\~боржника виключаються\~з Єдиного\~реєстру боржників,\~скасовуються інші\~вжиті виконавцем\~заходи щодо\~виконання рішення,\~а також\~проводяться інші\~необхідні дії\~у зв`язку\~із закінченням\~виконавчого провадження. Про\~ зняття\~ арешту\~з майна (коштів) виконавець зазначає у постанові про закінчення виконавчого провадження або повернення виконавчого документа, яка в день її винесення надсилається органу, установі, посадовій особі, яким була надіслана для виконання постанова про накладення\~ арешту\~на майно (кошти) боржника, а у випадках, передбачених законом, вчиняє дії щодо реєстрації припинення обтяження такого майна. Відповідно до частини першої\~статті 56\~Закону\~України\~«Про виконавче\~провадження» арешт майна (коштів) боржника застосовується для забезпечення реального виконання рішення. Відповідно до ч. ч. 1, 2\~ст. 59 Закону України «Про виконавче провадження»\~особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту. Вимоги позивача зумовлені реалізацією спадкових прав її неповнолітнього сина на арештоване майно, та відповідно мають розглядатися за правилами, установленими для розгляду позовів про звільнення майна з-під арешту. Така позиція викладена в постанові Верховного Суду України №6-26цс13 від 15 травня 2013 року та є обов`язковою для суду. Відповідно з ст. 1 Першого Протоколу\~Конвенції про захист прав людини і основоположних Свобод\~кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений майна інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом або загальними принципами міжнародного права. Статтею 10 Загальної декларації прав людини визначено, що кожна людина має право володіти майном як одноособово, так і разом з іншими. Ніхто не може бути безпідставно позбавлений свого майна. Згідно\~з ст. 321 ЦК України\~право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправне позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Відповідно до ч. 2\~ст.\~30\~ЦПК\~України позови про зняття арешту з майна пред`являються за місцезнаходженням цього майна або основної його частини. Пленум Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ у постанові № 5 від 03.06.2016 «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» роз`яснив, що у порядку цивільного судочинства захист майнових прав здійснюється у позовному провадженні. Позов про зняття арешту з майна може бути пред`явлений власником, а також особою, яка володіє на підставі закону чи договору або іншій законній підставі майном, що не належить боржнику (речове право на чуже майно). Підставою для відмови у вчиненні нотаріальної дії у даному випадку, стала наявність арешту нерухомого майна в межах виконавчих проваджень, які перебували на примусовому виконанні у Міжрайонному відділі державної виконавчої служби по Холодногірському та Новобаварському районаї м. Харкова та Міжрайонному відділі державної виконавчої служби по Холодногірському та Новобаварському районах у м. Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) у період з 2017 по 2021 роки. Судом встановлено, що у виконавчих провадженнях, де боржником була померла [PERSON] , виконавчі документи судові накази повернуті стягувану у зв`язку з відсутністю майна боржника, на яке могло б бути звернено стягнення, строки повторного пред`явлення виконавчих документів сплили, оскільки з моменту їх повернення минув трирічний термін, стягував не звертався до суду з заявою про поновлення таких строків, а тому вважає, що стягувачами втрачено інтерес щодо примусового виконання судових наказів про стягнення заборгованості з комунальних послуг. Суд зазначає, що у діях державних виконавців щодо не зняття арешту з майна порушення відсутні, однак матеріали справи свідчать про можливість скасування обтяжень у виді арештів майна [PERSON] з метою попередження порушення спадкових прав неповнолітнього [PERSON] та можливих зловживань стягувачами КП «ХТМ» та КП «Харківводоканал» своїми правами, оскільки вони були повідомлені судом про розгляд справи, однак своєї заінтересованості у результатах її розгляду не виявили, у судові засідання не з`явилися, жодних пояснень не надали, тому вважає, що суд не позбавлений можливості самостійно вирішити питання щодо зняття арешту з майна, Крім того, суд зазначає, що у зв`язку з тим, що [PERSON] фактично прийняла спадщину після свого сина [PERSON] , загиблого [INFO] , але спадщину не оформила у встановленому законом порядку, що позбавляє права оформлення спадкових прав у нотаріальному порядку за відсутності реєстрації права власності за спадкодавцем, суд вважає за можливе визнати за спадкоємцем [PERSON] право власності на частину спадкового майна після смерті його баби [PERSON] . За таких обставин суд дійшов висновку, що позивачка як законний представник свого неповнолітнього сина [PERSON] та спадкоємця першої черги за законом має право на звернення до суду із даним позовом для подальшої реалізації своїх спадкових прав; відомостей про доцільність і правомірність подальшого арешту нерухомого майна померлої [PERSON] судом не встановлено, а тому позов підлягає задоволенню в частині скасування арештів майна, виключення з Єдиного реєстру боржників відомостей щодо [PERSON] у виконавчих провадженнях №55168852, № 57043053, № 57043204, № 62575482, за винятком запису № 62596138, оскільки за інформацією з Єдиного реєстру боржників такий запис відсутній; а також задовольнити вимогу про визнання права власності на спадкове майно, оскільки визнання такого права не порушує права інших спадкоємців. Також суд зазначає, що позовні вимоги про зобов`язання відповідача [PERSON] надати до суду оригінали документів на підтвердження права власності на нерухомість задоволенню не підлягають, оскільки фактично є клопотанням про витребування доказів. Судові витрати залишити за позивачем.

Outcome: partial