Jurisdiction: civil
Date: 2025-10-22 00:00:00

\~ \~ \~ \~Позивач, [PERSON] , звернувся в суд з позовом до [PERSON] про встановлення факту непроживання спадкоємця із спадкодавцем та визнання його таким, що не прийняв спадщину. \~ \~ \~ \~В обгрунтування поданого позову [PERSON] , зазначає, що [INFO] помер батько позивача [PERSON] , після його смерті відкрилася спадщина на належне йому майно, яке ще при житті заповів заявнику [PERSON] . \~ \~ \~ \~Крім заявника спадкоємицею першої черги також є дочка померлого відповідачка [PERSON] , яка на день смерті батька була зареєстрована з ним за однією адресою в [ADDRESS] . Проте відповідачка з 2008 року за вказаною адресою не проживала, так як виїхала за кордон. \~ \~ \~ \~На час відкриття спадщини, будинок в [ADDRESS] , не був постійним місцем проживання відповідачки, хоча вона і була зареєстрована у цьому будинку і право її проживання у ньому не обмежувалося. Натомість, з 2008 року відповідачка проживала за іншою адресою, оскільки виїхала за межі України. \~ \~ \~ \~У визначений законом строк, відповідачка не звернулася до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини за законом. \~ \~ \~ \~Як вказує позивач, державна реєстрація [PERSON] в житловому будинку в [ADDRESS] , сама по собі не є беззаперечним доказом її постійного проживання на момент смерті батька за цією адресою реєстрації. Тобто, на час відкриття спадщини відповідачка хоч і була зареєстрована за одною адресою зі спадкодавцем, проте фактично не проживала та до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини не зверталася, тому в силу статті 1269 ЦК України вважається такою, що не прийняла спадщину. \~ \~ \~ \~Підставами звернення позивача до суду є встановлення факту непроживання [PERSON] на день смерті спадкоємця разом з ним за одною адресою на час відкриття спадщини, яку вона у встановлений законодавством строк не прийняла та не відмовилася від прийняття спадщини і не визнання її такою, що не прийняла спадщину позбавляє відповідача його законного права на прийняття спадщини як спадкоємцем за заповітом після смерті батька, що помер [INFO] . \~ \~ \~ \~Вищевказані обставини стали причиною звернення позивача до суду з даним позовом. \~ \~ \~ \~Ухвалою Бершадського районного суду Вінницької області від 03.05.2024 відкрито загальне позовне провадження та призначено підготовче судове засідання. \~ \~ \~ \~Ухвалою Бершадського районного суду Вінницької області від 16.10.2025 закрито підготовче судове засідання, справу призначено до судового розгляду по суті. \~ \~ \~ \~Позивач, [PERSON] , в судове засідання не з`явився, від його представника, адвоката Мазур С.М. надійшла заява про розгляд справи у їх відсутність, позовні вимоги підтримують в повному обсязі. \~ \~ \~ \~Відповідачка, [PERSON] , також в судове засідання не з`явилася, надала заяву про розгляд справи у її відсутність, не заперечує проти задоволення позову. \~ \~ \~ \~Ураховуючи вимоги частини першої статті 223 ЦПК України та частини другої статті 247 ЦПК України, суд вважає можливим розглянути справу у відсутність учасників процесу на підставі наявних у справі доказів без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, оскільки сторони були належним чином повідомлені про дату, час і місце цього засідання, їх неявка не перешкоджає розгляду справи по суті. \~ \~ \~ \~Дослідивши матеріали справи, суд дійшов таких висновків. \~ \~ \~ \~Як установлено судом [INFO] помер [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] . \~ \~ \~ \~За життя [PERSON] на випадок своєї смерті вчинив розпорядження, яким усе майно, де б воно не було і з чого б воно не складалося, в тому числі все те, що буде належати йому на день смерті і на він матиме право за законом заповів своєму сину [PERSON] , [INFO] , що підтверджено копією заповіту 15.01.2020 року. \~ \~ \~ \~Згідно довідки №234 від 20.09.2023, виданої Яланецьким старостинським округом, на день смерті [PERSON] , зареєстровані з ним в одному житловому будинку [ADDRESS] були: дочка - [PERSON] , [INFO] , син - [PERSON] , [INFO] та онук - [PERSON] , [INFO] . \~ \~ \~ \~Згідно довідки №260 від 01.11.2023 №260, виданою Яланецьким старостинським округом, [PERSON] , [INFO] зареєстрована за адресою [ADDRESS] , але фактично на даний час не проживає за вище вказаною адресою. \~ \~ \~ \~Згідно постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 04.06.2025 №88/02-31 , [PERSON] , було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом, після смерті його батька [PERSON] , оскільки є інший спадкоємець за законом - дочка померлого [PERSON] , [INFO] , місце проживання якої зареєстрована за однією адресою з спадкодавцем. Оскільки [PERSON] , до нотаріуса не з`являється та не надає відомостей про її фактичне місце проживання, не можливо встановити чи має вона на підставі ст. 1241 ЦК України право на обов`язкову частку у спадщині та чи прийняла вона цю часку належним чином. \~ \~ \~ \~Також, позивачу, [PERSON] , нотаріусом було надано довідку щодо складу спадкоємців від 04.06.2025 №89/02-14, з якої вбачається, що після смерті [PERSON] , який помер [INFO] , 21.09.2023 року заведено спадкову справу №71/2023, номер у Спадковому реєстрі:71274171. По вказані спадковій справі спадкоємцем за заповітом є син померлого [PERSON] - [PERSON] .. Спадкоємиця за законом - дочка спадкодавця, [PERSON] , місце проживання якої зареєстровано за одною адресою з спадкодавцем, до нотаріуса не з`являється та не надає відомостей про її фактичне місце проживання, внаслідок чого не можливо встановити чи має вона на підставі ст. 1241 ЦК України право на обов`язкову частку у спадщині та чи прийняла вона цю часку належним чином. \~ \~ \~ \~Згідно Витягу про реєстрацію в Спадковому реєстрі за №740382247, після смерті [PERSON] , який [INFO] помер, було заведено спадкову справу під номером у спадковому реєстрі 71274171. \~ \~ \~ \~Звертаючись до суду з позовом, позивач, [PERSON] , зазначає, що позбавлений права реалізувати свої спадкові права та отримати свідоцтво про право на спадщину за заповітом після смерті свого батька, оскільки його сестра, [PERSON] зареєстрована за однією адресою з покійним батьком, відтак вважається такою, що прийняла спадщину після смерті батька, як спадкоємиця за законом першої черги. Проте, як стверджує позивач, його сестра [PERSON] з 2008 року фактично не проживає за зареєстрованою адресою, так як виїхала за кордон. На підтвердження вказаних обставин, [PERSON] у якості доказів долучено письмові пояснення [PERSON] та [PERSON] .. \~ \~ \~ \~Крім того, за клопотанням представника позивача, адвоката Мазур С.М. ухвалою Бершадського районного суду вінницької області від 27.01.2025 було витребувано у Головного Центру обробки спеціальної інформації Державної прикордонної служби України інформацію щодо виїзду та в`їзду (перетину державного кордону України) громадянкою України [PERSON] , [INFO] , в період з 01.01.2008 по 27.01.2025. \~ \~ \~ \~На виконання вищевказаної ухвали, на адресу суду надійшла відповідь про не можливість надання запитуваної інформації. \~ \~ \~ \~Вирішуючи спір, в межах заявлених вимог,суд виходить з наступного Згідно з частиною першою статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. \~ \~ \~ \~Статтею 15 ЦК України передбачено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. \~ \~ \~ \~Частиною першою статті 15 ЦК України передбачено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. \~ \~ \~ \~Позивач, реалізуючи право на судовий захист і звертаючись до суду з позовом зобов`язаний довести (підтвердити) в установленому законом порядку, яким чином порушуються (зачіпаються) його права та законні інтереси, а суд має - перевірити доводи та докази, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і вирішити питання про наявність чи відсутність підстав для правового захисту позивача. Відсутність порушеного або оспорюваного права позивача є підставою для ухвалення рішення про відмову в задоволенні позову незалежно від інших встановлених судом обставин (постанова Об`днаної палати Касаційного господарського суду Верховного Суду від 16 жовтня 2020 року у справі № 910/12787/17). \~ \~ \~ \~Згідно зі статтями 1216, 1217, 1218ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. \~ \~ \~ \~Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи (частина перша та друга статті 1220 ЦК України). \~ \~ \~ \~У частинах першій та другій статті 1223 ЦК України визначено, що право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. \~ \~ \~ \~Частиною першою статті 1258 ЦК України встановлено, що спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. \~ \~ \~ \~Статтею 1261 ЦК України передбачено, що у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. \~ \~ \~ \~Відповідно до частини першої статті 1221ЦК України місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. \~ \~ \~ \~Спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її (частина перша статті 1268 ЦК України). \~ \~ \~ \~Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина перша статті 1270 ЦК України). \~ \~ \~ \~При розгляді справ про спадкування суди мають встановлювати: місце відкриття спадщини, коло спадкоємців, які прийняли спадщину, склад спадкового майна, законодавство, яке підлягає застосуванню щодо правового режиму спадкового майна та часу відкриття спадщини. Обставини, які входять до предмета доказування у зазначеній категорії справ, можна встановити лише при дослідженні документів, наявних у спадковій справі. \~ \~ \~ \~Визнання права власності на спадкове майно в судовому порядку є винятковим способом захисту, що має застосовуватися, якщо існують перешкоди для оформлення спадкових прав у нотаріальному порядку. \~ \~ \~ \~Виходячи зі змісту позову, позивач [PERSON] фактично намагається довести своє право на спадкування за заповітом після смерті батька [PERSON] , який помер [INFO] , вважаючи себе єдиним спадкоємцем після смерті останнього, який прийняв спадщину у встановленому законом порядку. При цьому, існують перешкоди в оформленні спадкових справ у нотаріальному порядку, про що свідчить постанова нотаріуса про відмову у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом на все спадкове майно. \~ \~ \~ \~Так, закон визначає способи захисту цивільного права. \~ \~ \~ \~Орієнтовний перелік судових способів захисту цивільних прав та інтересів визначено частиною другою статті 16 ЦК України. \~ \~ \~ \~Для застосування того чи іншого способу захисту необхідно встановити, які ж права (інтереси) позивача порушені, невизнані або оспорені відповідачем і за захистом яких прав (інтересів) позивач звернувся до суду. \~ \~ \~ \~Під час оцінки обраного позивачем способу захисту потрібно враховувати його ефективність, тобто спосіб захисту має відповідати змісту порушеного права, характеру правопорушення, та забезпечити поновлення порушеного права. \~ \~ \~ \~Велика Палата Верховного Суду неодноразово зазначала, що застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту права чи інтересу, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення, невизнання або оспорення. Такі право чи інтерес мають бути захищені судом у спосіб, який є ефективним, тобто таким, що відповідає змісту відповідного права чи інтересу, характеру його порушення, невизнання або оспорення та спричиненим цими діяннями наслідкам (постанови Великої Палати Верховного Суду від 05 червня 2018 року у справі № 338/180/17, від 11 вересня 2018 року у справі № 905/1926/16, від 30 січня 2019 року, у справі № 569/17272/15-ц, від 11 вересня 2019 року у справі № 487/10132/14-ц, від 16 червня 2020 року у справі № 145/2047/16-ц, від 15 вересня 2020 року у справі № 469/1044/17, від 26 липня 2023 року у справі № 641/3893/20). \~ \~ \~ \~Ефективний захист порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів позивача у цивільному процесі можливий за умови, що такі права, свободи чи інтереси справді порушені, а позивач використовує цивільне судочинство саме для такого захисту, а не з іншою метою. \~ \~ \~ \~Застосування судом того чи іншого способу захисту має приводити до відновлення порушеного права позивача. \~ \~ \~ \~Відповідно до частини першої статті 175ЦПК України позивач викладає свої вимоги щодо предмета позову та їх обґрунтування. \~ \~ \~ \~Предмет позову - це конкретна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, заявлена через суд. \~ \~ \~ \~Підстава позову - це юридичні факти (фактична підстава) і норми права (юридична підстава), якими позивач обґрунтовує свої вимоги до відповідача. \~ \~ \~ \~Предметом позову [PERSON] визначив вимогу про встановлення факту непроживання [PERSON] із спадкодавцем на час відкриття спадщини та неприйняття відповідачем спадщини після смерті батька. \~ \~ \~ \~Отже, предметом заявлених вимог є встановлення факту, що має юридичне значення, з метою належного оформлення [PERSON] спадщини після смерті батька. \~ \~ \~ \~Однак, виходячи зі змісту позовних вимог, позивач фактично намагається довести те, що лише він є єдиним спадкоємцем за заповітом після смерті батька. \~ \~ \~ \~Враховуючи викладене, заявлені в цій справі позовні вимоги про встановлення факту непроживання відповідача із спадкодавцем на час відкриття спадщини та визнання особи такою, що не прийняла спадщину, не відповідають належному способу захисту. \~ \~ \~ \~До таких висновків дійшов Верховний Суд у постанові від 09 квітня 2025 року у справі №305/2221/21 (провадження № 61-3777св24), звернувши увагу на те, що ефективним способом захисту прав позивача є визнання права власності на спадкове майно, однак таких вимог позивачем не заявлено. За таких обставин відсутні підстави для застосування обраного позивачем способу захисту, оскільки він не відновлює будь-яких порушених прав та інтересів позивачки і не узгоджується із положеннями статті 16 ЦК України. До подібних висновків дійшов Верховний Суд в постановах від 26 липня 2023 року у справі № 641/3893/20 та від 02 квітня 2025 року у справі № 751/344/23. \~ \~ \~ \~Факти, про які позивач просить ухвалити рішення у цій справі щодо непроживання відповідача із спадкодавцем та визнання особи такою, що не прийняла спадщину, підлягають встановленню при розгляді позову про визнання права власності на спадщину. \~ \~ \~ \~Обрання позивачем неналежного способу захисту своїх прав є самостійною підставою для відмови у позові (постанови Великої Палати Верховного Суду від 19 січня 2021 року у справі № 916/1415/19, від 02 лютого 2021 року у справі № 925/642/19, від 22 червня 2021 року у справі № 200/606/18). \~ \~ \~ \~Згідно з частинами першою-третьою статті 12, частинами першою, п`ятою, шостою статті 81ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. \~ \~ \~ \~Відповідно до статті 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). \~ \~ \~ \~Враховуючи, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках, оскільки збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду та кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (статті 12,13 ЦПК України), суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення вимог у зв`язку з обранням позивачем неналежного способу захисту. \~ \~ \~ \~Згідно частини першої статті 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених вимог. \~ \~ \~ \~У зв`язку з відмовою у задоволенні вимог, судові витрати відшкодуванню не підлягають. \~ \~ \~ \~

Outcome: dismissed