Jurisdiction: civil
Date: 2025-10-20 00:00:00

Стислий зміст позовних вимог та доводів позивача Позивач Акціонерне\~товариство «Акцент-Банк»\~в особі\~представника за\~довіреністю Шкапенка\~О.В.\~через підсистему\~«Електронний суд»\~звернувся з\~позовною заявою\~до [PERSON] ,\~в якій\~просить стягнути\~з відповідача\~на користь Акціонерного товариства «Акцент-Банк» заборгованість за кредитним договором №АBH0СT155101690658297485 від 29.07.2023 у розмірі 22\~353,13 гривень, яка утворилася станом на 27.03.2025, а також витрати по сплаті судового збору у розмірі 2 422,40 гривень. В обґрунтування пред`явлених позовних вимог позивач посилався, що [PERSON] звернувся до АТ «А-Банк» щодо отримання банківських послуг та підписав Анкеті-Заяву про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг в АТ «А-Банк». 29.07.2023, будучи клієнтом Банку, позичальник уклав з Банком кредитний договір ABH0CT155101690658297485 щодо надання кредиту в розмірі 15\~000,00 грн строком на 12 місяців (тобто до 28.07.2024) зі сплатою процентів у розмірі 99,00 щорічно та комісії в розмірі 0,00 грн. Посилався, що Кредитний договір складається із Заяви Клієнта та Графіку погашення кредиту. Зазначив, що станом на 27.03.2025 заборгованість відповідача за даним кредитним Договором складала суму в розмірі 22\~353,13 грн, яка складається з: 14\~208,83 грн - загального залишку заборгованості за наданим кредитом (тілом кредиту); 8\~144,30 грн - загального залишку заборгованості за процентами; 0,00 грн - загального залишку заборгованості за комісією; 0 грн - загального залишку заборгованості за пенею. Аргументи учасників справи Відповідач процесуальним правом на подання відзиву на позов не скористався, будь-які клопотання та заяви від відповідача до суду не надходили. Рух справи Ухвалою Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 31 березня 2025 року цивільну справу за позовом Акціонерного товариства «Акцент-Банк» до [PERSON] про стягнення заборгованості передано за підсудністю до Московського районного суду м.Харкова. Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 25.04.2025 справа №644/2735/25 надійшла до провадження судді Семенової Я.Ю. Законом України «Про внесення змін до закону України «Про судоустрій і статус суддів» щодо зміни найменувань місцевих загальних судів» №4273-ІХ від 26 лютого 2025 року, який набрав законної сили 25 квітня 2025 року, змінено найменування Московського районного суду міста Харкова на Салтівський районний суд міста Харкова. Салтівський районний суд міста Харкова ухвалою від 30 квітня 2025 року залишив без руху позовну заяву Акціонерного товариства «Акцент-Банк», установити позивачу строк для усунення недоліків - 5 днів з дня вручення даної ухвали. Салтівський районний\~суд міста\~Харкова ухвалою\~від 13\~травня 2025\~року продовжив Акціонерному товариству «Акцент-Банк» процесуальний строк для усунення недоліків позовної заяви Акціонерного товариства «Акцент-Банк» до [PERSON] про стягнення заборгованості, надавши строк - 5 (п`ять) днів з дня вручення копії ухвали. Салтівський районний суд міста Харкова ухвалою від 22 липня 2025 року продовжив Акціонерному товариству «Акцент-Банк» процесуальний строк для усунення недоліків позовної заяви Акціонерного товариства «Акцент-Банк» до [PERSON] про стягнення заборгованості, надавши строк - 5 (п`ять) днів з дня вручення копії ухвали. Салтівський районний суд міста Харкова ухвалою від 28 липня 2025 року прийняв до свого провадження цивільну справу за позовом Акціонерного товариства «Акцент-Банк» до [PERSON] про стягнення заборгованості, ухвалив розгляд справи проводити в порядку спрощеного позовного провадження в судовому засіданні з викликом сторін, призначив судове засідання. Участь у справі сторін та інших учасників справи Представник позивача у судове засідання не з`явився, у прохальній частині позовної заяви зазначив, що у разі неявки в судове засідання відповідача не заперечує проти розгляду справи за відсутності представника Акціонерного товариства «Акцент-Банк» та ухвалення рішення в заочному порядку. Відповідач у судове засідання повторно не з`явився, про день та час розгляду справи був повідомлений своєчасно та належним чином в порядку ст. 128 ЦПК України, шляхом направлення судової повістки за зареєстрованим місцем проживання відповідно до відомостей з Єдиного державного демографічного реєстру, про причини неявки суду не повідомив. За правилами п. 4 ч. 8 ст. 128 ЦПК України днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстрована у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси. Судові повістки, які направлялися судом за зареєстрованим місцем проживання відповідача повернулися до суду, як неотримані відповідачем із зазначенням у довідці про причини повернення «адресат відсутній за вказаною адресою». За правилами п. 1 ч. 3 ст. 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. У зв`язку з повторною неявкою в судове засідання належним чином повідомленого про дату, час та місце судового засідання відповідача, який не повідомив про причини неявки та не подав відзив, відповідно до статті 280 ЦПК України суд за згодою позивача вважає за можливе проводити заочний розгляд справи та ухвалити заочне рішення. Ураховуючи, що в судове засідання не з`явилися всі учасники справи, відповідно до ч.2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. Фактичні обставини справи, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин 29.07.2023 [PERSON] було підписано Анкету-Заяву про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг в АТ «А-Банк», відповідно до умов якої ця анкета-заява разом з Умовами та правилами надання банківських послуг АТ «А-Банк» становлять між ним та АТ «А-Банк» договір про надання банківських послуг, умови якого йому зрозумілі та не потребують додаткового тлумачення (а.с. 43). 29.07.2023 [PERSON] підписав за допомогою електронного підпису Заяву щодо встановлення кредитного ліміту за карткою/рахунком, в якій просив відкрити йому поточний рахунок та встановити кредитний ліміт на таких умовах: вид кредиту кредитний ліміт на поточний рахунок, тип кредиту кредитування рахунку, мета отримання кредиту споживчі цілі, пільговий період користування кредитним лімітом становить до 62 днів за ставкою 0,000001%. У разі виходу з пільгового періоду на кредит буде нараховуватися процентна ставка 3,4% на місяць, строк кредитування (строк дії кредитної лінії) 240 місяців (а.с. 43 зворот - 45). Крім того, [PERSON] підписано електронним підписом Паспорт споживчого кредиту «Швидка готівка» (а.с. 45 зворот-46). 29.07.2023\~ [PERSON] \~підписав за\~допомогою електронного\~підпису Заяву\~про надання\~послуги «Швидка\~готівка» № АВН0СТ155101690658297485, в якій просив надати йому в АТ «А-Банк» кредит за послугою «Швидка готівка» на таких умовах: сума кредиту 15 000,00 грн, строк кредиту 12 місяців з 29.07.2023 по 28.07.2024 включно, процентна ставка (фіксована) 99% на рік, комісія за надання фінансового інструменту 0,00 грн (а.с. 46 зворот - 47). Також [PERSON] підписано електронним підписом Таблицю обчислення загальної вартості кредиту для споживача та реальної процентної ставки за договором про споживчий кредит (а.с. 48). До матеріалів справи долучено виписку по кредиту [PERSON] за період з 29.07.2023 по 26.03.2025, а також меморіальний ордер TR.31158424.35583.65455 від 29.07.2023, що підтверджує факт видачі кредиту у сумі 15 000,00 грн [PERSON] (а.с. 49 зворот - 50). Згідно з розрахунком заборгованості за договором № АВН0СТ155101690658297485 від 29.07.2023, [PERSON] станом на 27 березня 2025 року має заборгованість за кредитним договором у сумі 22\~353,13 грн, яка складається з: 14\~208,83 грн - загальний залишок заборгованості за наданим кредитом (тілом кредиту); 8\~144,30 грн - загальний залишок заборгованості за процентами (а.с. 49). Мотиви, з яких виходив суд, застосовані норми права та висновки суду Свобода договору є однією із загальних засад цивільного законодавства, що передбачено у п. 3 ч. 1 ст. 3 ЦК України. За правилами ст. 626, 628 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Відповідно до ст. 638 ЦК України договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Договір укладається шляхом пропозиції однієї сторони укласти договір (оферти) і прийняття пропозиції (акцепту) другою стороною. Правилами ч. 1 ст. 1054 ЦК України унормовано, що за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти (частина перша статті 1048 ЦК України). Положеннями ч. 2 ст. 1054 ЦК України встановлено, що до відносин за кредитним договором застосовуються положення параграфа 1 цієї глави, якщо інше не встановлено цим параграфом і не випливає із суті кредитного договору. Кредитний договір укладається у письмовій формі. Кредитний договір, укладений з недодержанням письмової форми, є нікчемним (стаття 1055 ЦК України). Відповідно до ч. 1 ст. 1048 ЦК України позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України. У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики. За змістом ст. 1049 ЦК України позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Вимогами ст. 639 ЦК України визначено, що якщо сторони домовилися укласти договір за допомогою інформаційно-телекомунікаційних систем, він вважається укладеним у письмовій формі. Правові відносини у сфері електронної комерції під час вчинення електронних правочинів в Україні регулюються Законом України «Про електронну комерцію», який визначає організаційно-правові засади діяльності у сфері електронної комерції в Україні, встановлює порядок вчинення електронних правочинів із застосуванням інформаційно-телекомунікаційних систем та визначає права і обов`язки учасників відносин у сфері електронної комерції. Положеннями ст. 3 Закону України «Про електронну комерцію» унормовано, що електронний договір - це домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав і обов`язків та оформлена в електронній формі. Згідно зі ст. 11 Закону України «Про електронну комерцію» електронний договір укладається шляхом пропозиції його укласти (оферти) однією стороною та її прийняття (акцепту) другою стороною. Відповідь особи, якій адресована пропозиція укласти електронний договір, про її прийняття (акцепт) може бути надана шляхом: надсилання електронного повідомлення особі, яка зробила пропозицію укласти електронний договір, підписаного в порядку, передбаченому статтею 12 цього Закону; заповнення формуляра заяви (форми) про прийняття такої пропозиції в електронній формі, що підписується в порядку, передбаченому статтею 12 цього Закону; вчинення дій, що вважаються прийняттям пропозиції укласти електронний договір, якщо зміст таких дій чітко роз`яснено в інформаційній системі, в якій розміщено таку пропозицію, і ці роз`яснення логічно пов`язані з нею. Положеннями ст. 12 Закону України «Про електронну комерцію» визначено, що якщо відповідно до акта цивільного законодавства або за домовленістю сторін електронний правочин має бути підписаний сторонами, моментом його підписання є використання: електронного підпису або електронного цифрового підпису відповідно до Закону України «Про електронний цифровий підпис», за умови використання засобу електронного цифрового підпису усіма сторонами електронного правочину; електронного підпису одноразовим ідентифікатором, визначеним цим Законом; аналога власноручного підпису (факсимільного відтворення підпису за допомогою засобів механічного або іншого копіювання, іншого аналога власноручного підпису) за письмовою згодою сторін, у якій мають міститися зразки відповідних аналогів власноручних підписів. Правилами ч. 1 статті 3 Закону України «Про електронну комерцію» закріплено, що електронний підпис одноразовим ідентифікатором - це дані в електронній формі у вигляді алфавітно-цифрової послідовності, що додаються до інших електронних даних особою, яка прийняла пропозицію (оферту) укласти електронний договір, та надсилаються іншій стороні цього договору; одноразовий ідентифікатор - алфавітно-цифрова послідовність, що її отримує особа, яка прийняла пропозицію (оферту) укласти електронний договір шляхом реєстрації в інформаційно-телекомунікаційній системі суб`єкта електронної комерції, що надав таку пропозицію. За змістом ч. 1, 2 ст. 6 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг» електронний підпис є обов`язковим реквізитом електронного документа, який використовується для ідентифікації автора та/або підписувача електронного документа іншими суб`єктами електронного документообігу. Накладанням електронного підпису завершується створення електронного документа. Лише наявність електронних підписів сторін підтверджує їх волю, спрямовану на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків, забезпечує ідентифікацію сторін та цілісність документа, в якому втілюється воля останніх. Згідно з ч. 3 ст. 207 ЦК України використання при вчиненні правочинів факсимільного відтворення підпису за допомогою засобів механічного, електронного або іншого копіювання, електронного підпису або іншого аналога власноручного підпису допускається у випадках, встановлених законом, іншими актами цивільного законодавства, або за письмовою згодою сторін, у якій мають міститися зразки відповідного аналога їхніх власноручних підписів. Як убачається з матеріалів справи, 29.07.2023 [PERSON] підписав Анкету-Заяву про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг в АТ «А-Банк», Заяву щодо встановлення кредитного ліміту за карткою/рахунком, а також Заяву про надання послуги «Швидка готівка» № АВН0СТ155101690658297485, в якій просив надати йому в АТ «А-Банк» кредит за послугою «Швидка готівка» на таких умовах: сума кредиту 15 000,00 грн, строк кредиту 12 місяців з 29.07.2023 по 28.07.2024 включно, процентна ставка (фіксована) 99% на рік, комісія за надання фінансового інструменту 0,00 грн. Таким чином, на час укладення кредитного договору сторонами було погоджено його істотні умови, у тому числі і щодо стягнення відсотків за кредитним договором. Матеріалами справи встановлено, що відповідач отримав кредитні кошти та користувався ними. Відповідачем не надано суду доказів, які спростовували б розрахунок заборгованості перед АТ «А-Банк». З огляду\~на викладене\~вище,\~позовні вимоги\~АТ «Акцент-Банк»\~про стягнення\~з [PERSON] \~заборгованості за\~договором № АВН0СТ155101690658297485 від 29.07.2023 в сумі 22\~353,13 гривень, яка складається з: 14\~208,83 грн - загального залишку заборгованості за наданим кредитом (тілом кредиту); 8\~144,30 грн - загального залишку заборгованості за процентами, є доведеними та такими, що підлягають задоволенню. Розподіл судових витрат Питання про розподіл судових витрат суд вирішує відповідно до вимог ст. 141\~ЦПК України, а саме судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Оскільки суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог в повному обсязі, з відповідача на користь позивача підлягають стягненню витрати по сплаті судового збору в розмірі 2\~422,40 гривень. На підставі\~викладеного,\~

Outcome: approved