Jurisdiction: civil
Date: 2025-10-26 00:00:00

позивач [PERSON] звернувся до Долинського районного суду Кіровоградської області з позовом до відповідача Гурівської сільської ради Кропивницького району Кіровоградської області, в якому, просив визнати за ним в порядку спадкування: - право власності на земельну ділянку площею 7,12 га, кадастровий номер: 3521983000:02:000:0249, для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що розташована на території Гурівської сільської ради Кропивницького району Кіровоградської області, яка є правонаступником Іванівської сільської ради Долинського району Кіровоградської області та яка на підставі Державного акту на право приватної власності на землю серії ІІ-КР № 008353 належала спадкодавцю [PERSON] , яка померла [INFO] у с. Зелений Гай Гурівської територіальної громади Кропивницького району Кіровоградської області; - право власності на земельну ділянку площею 0,2500 га, кадастровий номер: 3521983000:53:000:0023, для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), що розташована по [ADDRESS] та яка на підставі Державного акту на право приватної власності на земельну ділянку серії ЯИ № 838693 належала спадкодавцю [PERSON] , яка померла [INFO] у с. Зелений Гай Гурівської територіальної громади Кропивницького району Кіровоградської області; - право власності на земельну ділянку площею 0,2034 га, кадастровий номер: 3521983000:53:000:0024, для ведення особистого селянського господарства, що розташована по [ADDRESS] та яка на підставі Державного акту на право приватної власності на земельну ділянку серії ЯИ № 838724 належала спадкодавцю [PERSON] , яка померла [INFO] у с. Зелений Гай Гурівської територіальної громади Кропивницького району Кіровоградської області. Свої вимоги\~позивач обґрунтовував\~тим,\~що [INFO] \~померла [PERSON] .\~Після її\~смерті залишилося\~спадкове майно,\~яке знаходиться\~на території\~Гурівської сільської\~ради Кропивницького\~району Кіровоградської\~області,\~яка є\~правонаступником Іванівської\~сільської ради\~Долинського району\~Кіровоградської області,\~а саме:\~земельна ділянка\~площею 7,12\~га кадастровий\~номер -\~3521983000:02:000:0249\~для ведення\~товарного сільськогосподарського\~виробництва;\~земельна ділянка\~площею 0,2500\~га кадастровий\~номер 3521983000:53:000:0023\~для будівництва\~та обслуговування\~житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), яка розташована по [ADDRESS] ; земельна ділянка площею 0,2034 га кадастровий номер 3521983000:53:000:0024 для ведення особистого селянського господарства що розташована по [ADDRESS] . За життя, [PERSON] 02.08.2017 склала заповіт, посвідчений секретарем Гурівської сільської ради Долинського району Кіровоградської області Гусаковою Н.В. та зареєстрованого в реєстрі за № 05, яким заповіла йому усе своє майно, де б воно не було і з чого б воно не складалось, у тому числі все те, що буде належати їй на день смерті і на що вона матиме право за законом, а також земельну ділянку (пай) площею 7.12 га. для ведення товарного сільськогосподарського виробництва. Інших спадкоємців не має. Рішенням суду\~йому було\~визначено на\~два місяці\~строк для\~подання заяви\~про прийняття\~спадщини,\~що він\~і зробив.\~Проте 06.05.2025\~у видачі\~свідоцтва про\~право на\~спадщину за\~заповітом йому\~було відмовлено,\~оскільки у\~заповіті РНОКПП\~спадкодавця [PERSON] \~вказано як\~-\~ [NUMBER] ,\~але правильним\~її ідентифікаційним\~кодом є\~-\~ [NUMBER] . Таким чином він не має можливості нотаріально оформити свої спадкові права. Ухвалою від 23.05.2025 зазначену позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за вказаним позовом. Розгляд справи постановлено здійснювати за правилами загального позовного провадження. Розпочато підготовче провадження у справі. Призначено підготовче судове засідання з повідомленням (викликом) учасників справи. Відзив на позовну заяву від відповідача до суду не надходив. Поряд з цим відповідач звернувся до суду із заявою у якій просив розглянути справу за наявними документами у матеріалах справи. Про наявність заперечень проти доводів позивача не зазначив, доказів на спростування тверджень позивача не надав. До суду надійшла витребувана судом копія спадкової справи, заведеної після смерті [PERSON] . Ухвалою від 13.08.2025 підготовче провадження у справі закрито та справу призначено до судового розгляду по суті у судовому засіданні. Позивач, будучи належним чином повідомленим про дату, час та місце розгляду справи, - у судове засідання не з`явився, клопотання про відкладення розгляду справи до суду не надходило. Представник відповідача звернулась до суду із заявою у якій просила розглядати справу за відсутності сторони відповідача. Відповідно до ч. 3 ст. 211 ЦПК України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Відповідно до ч. 1 ст. 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. За наведених вище обставин та положень цивільного процесуального законодавства суд дійшов висновку про розгляд справи за відсутності учасників, які не з`явились у судове засідання та без здійснення фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу на підставі наявних у суду матеріалів справи. Суд оголосив про перехід до стадії ухвалення судового рішення. Дослідивши докази у справі в їх сукупності, з`ясувавши підстави та предмет позову, характер спірних правовідносин, прав та інтересів, за захистом яких звернулася позивач, враховуючи позиції учасників справи, висловлені ними у заявах по суті справи та заявах з процесуальних питань, які було подано до суду, виходячи з положень цивільного процесуального законодавства, за якими цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, які мають рівні права щодо подання доказів та доведення перед судом їх переконливості, при цьому суд розглядає цивільні справи у межах заявлених позовних вимог та на підставі доказів сторін, - суд дійшов висновку про задоволенняпозову, з огляду на таке. Відповідно до ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Поряд з цим, відповідно до положень ч. 1 - ч. 3 ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказами у розумінні ч. 1 ст. 76 ЦПК України, є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Враховуючи положення ч. 2 ст. 77 ЦПК України, предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Положеннями ч. 1, ч. 5, ч. 6 ст. 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Відповідно до положень ст. 264 ЦПК України, суд, ухвалюючи судове рішення, зобов`язаний встановити, зокрема, чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувались вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються. Так, на підставі досліджених у судовому засіданні доказів, наданих учасниками справи, судом встановлено такі обставини. [INFO] померла [PERSON] , [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серія [NUMBER] (актовий запис № 46 від 23.01.2024). [PERSON] , [INFO] , була документована паспортом громадянина України [NUMBER] , та їй було присвоєно ідентифікаційний номер [NUMBER] . [PERSON] мала у власності земельні ділянки, які знаходяться на території Гурівської сільської ради Кропивницького району Кіровоградської області (Іванівська сільська рада Долинського району Кіровоградської області): - площею 7,12 га, кадастровий номер 3521983000:02:000:0249, для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що підтверджується Державним актом на право приватної власності на землю серії ІІ-КР № 008353; - площею 0,2500 га, кадастровий номер 3521983000:53:000:0023, для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), за адресою: [ADDRESS] , що підтверджується Державним актом на право власності на земельну ділянку серії ЯИ № 838693; - площею 0,2034 га, кадастровий номер 3521983000:53:000:0024, для ведення особистого селянського господарства, за адресою: [ADDRESS] , що підтверджується Державним актом на право власності на земельну ділянку серії ЯИ № 838724. 02.08.2017 [PERSON] було складено заповіт, який був посвідчений секретарем Гурівської сільської ради Долинського району Кіровоградської області Гусаковою Н.В. та зареєстрований в реєстрі за № 05. Відповідно до зазначеного заповіту [PERSON] заповідала усе своє майно, де б воно не було і з чого б воно не складалось, у тому числі все те, що буде належати їй на день смерті і на що вона матиме право за законом, а також земельну ділянку (пай) площею 7.12 га. для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, - [PERSON] . У зазначеному заповіті ідентифікаційний номер [PERSON] вказано як - [NUMBER] . Рішенням Долинського районного суду Кіровоградської області від 25.03.2025 (справа № 388/1633/24), яке набрало законної сили 21.04.2025, задоволено позов [PERSON] до Гурівської сільської ради Кропивницького району Кіровоградської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. [PERSON] визначено два місяці з дня набрання цим рішенням законної сили строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] . 08.04.2025 [PERSON] звернувся до приватного нотаріуса Кропивницького районного нотаріального округу Кубасової І.Ю. із заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] . Приватним нотаріусом Кропивницького районного нотаріального округу Кубасовою І.Ю. листом № 61 від 06.05.2025 [PERSON] щодо прийняття спадщини після смерті [PERSON] повідомлено, що у спадковому реєстрі відсутні дані про заповіт від 02.08.2017, посвідчений секретарем Гурівської сільської ради Долинського району Кіровоградської області Гусаковою Н.В. та зареєстрований в реєстрі за № 05, та повідомлено про не підтверджено родинних відносин. Роз`яснено, що у такому випадку свідоцтво про право на спадщину за заповітом не може бути видане. За даними спадкової справи № 20/2025, заведеної після смерті [PERSON] , інші особи, крім [PERSON] із заявами про прийняття спадщини до нотаріса не звертались, [PERSON] на час смерті проживала одна, заповіт від 02.08.2017 є останнім за часом і дані про його скасування відсутні. Зазначені вище, встановлені судом обставини сторонами у справі не заперечувалися. З огляду на наведені вище правовідносини між сторонами, з приводу яких виник спір, судом відзначається таке. Відповідно до ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Згідно зі ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Положеннями ст. 1220 ЦК України передбачено, що спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою. Положеннями ст. 1223 ЦК України передбачено, що право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. Відповідно до ч. 1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Згідно з ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Отже, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, зокрема, за заповітом, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Встановлено, що [PERSON] , який на час смерті [PERSON] не проживав з останньою, реалізував своє право звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини у додатковий строк, визначений судом. Щодо чинності заповіту від 02.08.2017 судом відзначається таке. Заповіт, складений особою, яка не мала на це права, а також заповіт, складений з порушенням вимог щодо його форми та посвідчення, є нікчемним (ч. 1 ст. 1257 ЦК України). Заповіт має бути посвідчений нотаріусом чи іншими посадовими, службовими особами, визначеними у статтях 1251-1252\~цього Кодексу. Заповіти, посвідчені особами, зазначеними у частині третій цієї статті, підлягають державній реєстрації у Спадковому реєстрі в порядку, затвердженому Кабінетом Міністрів України (ч. 3 та ч. 4 ст.\~1247 ЦК України). Заповіт [PERSON] , посвідчений 02.08.2017 секретарем Гурівської сільської ради Долинського району Кіровоградської області Гусаковою Н.В. Він складений з дотримання вимог закону та підписаний особисто заповідачем, волевиявлення заповідача, за відсутності доказів на підтвердження зворотного, було вільним і відповідало її волі. Допушення помилки у ззаначені ідентифікаційного номера заповідача, не здійснення державної реєстрації посвідченого заповіту у Спадковому реєстрі не зумовлює його нікчемність та не є підставою для оспорюваності заповіту. Не подання посадовою особою органу місцевого самоврядування реєстратору\~заяви про реєстрацію заповіту [PERSON] у Спадковому реєстрі є порушенням, допущеним секретарем сільської ради, яке не впливає на волевиявлення спадкодавця щодо розпорядження власним майном, а лише свідчить про недобросовісне виконанням секретарем сільської ради своїх обов`язків щодо вчинення нотаріальних дій та не є підставою для оспорюваності заповіту. Такі висновки суду повністю узгоджуються з позицією Верховного Суду, наведеною у постанові від 17.11.2021 у справі № 755/8776/18. Таким чином, з урахуванням того, що заповіт від 02.08.2017 за даними спадкової справи є останнім за часом і не скасований, не є нікчемним та не є оспорюваним, то такий заповіт є підставою для правомірного спадкування [PERSON] майна у ньому зазначеного після смерті [PERSON] . Згідно зі ст. 328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Відповідно до ст. 392 ЦК України власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності. Таким чином, захистити право позивача на спадкування за заповітом, тобто захистити його майнове право на спадкове майно, до складу якого входить вищезазначені земельні ділянки, яке не визнається у зв`язку із відсутністю даний про цей заповіт у Спадковому реєстрі, - іншим чином аніж шляхом визнання права власності на спадкове майно неможливо, і такий спосіб захисту не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Враховуючи встановлені обставини справи, наведені вище положення процесуальних норм та норм матеріального права, розглянувши справу у межах заявлених позовних вимог з урахуванням предмету та підстав пред`явленого позову, беручи до уваги встановлення судом прийняття позивачем спадщини за заповітом, що не визнається іншими особами, - суд дійшов висновку, що вимога позивача про визнання права власності на спадкове майно є обґрунтованою та доведеною з урахуванням наведених судом мотивів, а тому така вимога підлягає задоволенню, що не суперечить чинному законодавству і не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, і таке рішення суду у повній мірі відповідає завданню цивільного судочинства, зокрема, щодо справедливого вирішення цивільних справ.

Outcome: approved