Jurisdiction: civil
Date: 2025-10-26 00:00:00

Представник позивачки [PERSON] , адвокат Чорненький Я.Б., звернувся до Жидачівського районного суду Львівської області із позовною заявою до [PERSON] , в якій, з урахуванням заяви про зміну предмету позову, просить визнати [PERSON] , [INFO] , батьком [PERSON] , [INFO] , матір`ю якого є [PERSON] , [INFO] ; внести до актового запису №60 про народження [PERSON] , [INFO] , який був проведений Жидачівським районним відділом реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Львівській області 24.05.2024 такі зміни: виключити дані про [PERSON] , як батька дитини; вказати батьком дитини - [PERSON] , [INFO] , українця, громадянина України, уродженця м. Жидачів, Львівської області, місце реєстрації: [ADDRESS] , прізвище, імя, по батькові, дату народження, місце народження дитини - залишити без змін. Обґрунтування позиції сторін В обґрунтування позовних вимог представник позивачки [PERSON] , адвокат Чорненький Я.Б., покликається на те, що відповідач, [PERSON] та позивачка [PERSON] протягом певного періоду часу перебували у фактичних шлюбних відносинах та від цих відносин у них [INFO] народився син- [PERSON] .. При цьому, запис про батька дитини у Книзі реєстрації народжень було вчинено відповідно до приписів ч.1 ст.135 СК України (зі слів позивачки), оскільки відповідач відмовився подати в органи ДРАЦС заяву про реєстрацію батьківства, але позивачка ім`я батька дитини вказала ім`я відповідача- [PERSON] , змінивши з [PERSON] , а по батькові залишила [PERSON] , що підтверджується Витягом із Державного реєстру актів цивільного стану. Відповідачу відомо, що він є біологічним батьком дитини, він з моменту зачаття сина визнавав себе батьком останнього, жодного разу не заперечував цього факту, до року часу від народження дитини, цікавився його життям виявляв свою батьківську турботу, допомагав в утриманні сина, але згодом перестав це робити. Процесуальні дії у справі Ухвалою судді Жидачівського районного суду Львівської області Равлінко Р.Г. від 19.11.2024 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі. Справу призначено до відкритого підготовчого засідання в порядку загального позовного провадження на 13.12.2024 /а.с.19-20/. Ухвалою Жидачівського районного суду Львівської області від 13.12.2024 у звязку з першою неявкою відповідача в підготовче судове засідання справу розглядом відкладено на 03.01.2025 /а.с.31/. Ухвалою Жидачівського районного суду Львівської області від 03.01.2025 в цивільній справі за позовною заявою [PERSON] до [PERSON] про визнання батьківства призначено молекулярно-генетичну експертизу. Провадження в цивільній справі на час проведення експертизи зупинено /а.с.47-49/. Ухвалою Жидачівського районного суду Львівської області від 20.03.2025 провадження в справі за позовною заявою [PERSON] до [PERSON] про визнання батьківства поновлено. Справу призначено до відкритого підготовчого судового засідання на 10.04.2025 /а.с.66-67/. Ухвалою Жидачівського районного суду Львівської області від 10.04.2025 провадження в цивільній справі на час проведення експертизи зупинено /а.с.79-80/. Ухвалою Жидачівського районного суду Львівської області від 20.08.2025 провадження в справі за позовною заявою [PERSON] до [PERSON] про визнання батьківства поновлено. Справу призначено до відкритого підготовчого судового засідання на 11.09.2025 /а.с.114-115/. Ухвалою Жидачівського районного суду Львівської області від 11.09.2025 закрито підготовче провадження в справі. Справу призначено до судового розгляду по суті у відкритому судовому засіданні на 15.10.2025 /а.с.123-124/. Розгляд справи по суті відбувся 15.10.2025 без участі сторін. Позивачка [PERSON] , будучи належним чином повідомленою про дату, час і місце судового розгляду, на виклик суду не з`явилася. Представник позивачки адвокат Чорненький Я.Б. подав клопотання у якому просить проводити судове засідання у його відсутності, позовні вимоги підтримує в повному обсязі та просить їх задовольнити. Відповідач [PERSON] будучи належним чином повідомленим про дату, час і місце судового розгляду, на виклик суду не з`явився. Подав заяву у якій просить слухати справу у його відсутності, позовні вимоги визнає. Враховуючи вищевикладене та зважаючи на вимоги частини 2 статті 247 ЦПК України суд доходить висновку про можливість проведення заочного розгляду справи без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу. Частиною четвертою статті 268 ЦПК України передбачено, що у разі неявки всіх учасників справи у судове засідання, яким завершується розгляд справи, або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, суд підписує рішення без його проголошення. Згідно ч. 5 статті 268 ЦПК України зазначено, що датою ухвалення рішення є дата його проголошення (незалежно від того, яке рішення проголошено - повне чи скорочене). Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення. Отже, враховуючи наведені вище вимоги процесуального закону, а також враховуючи те, що суддя Равлінко Р.Г. у період з 20.10.2025 по 24.10.2025 включно перебував на лікарняному, датою ухвалення судом судового рішення в даній справі, призначеній до розгляду на 15.10.2025, є дата складення повного тексту судового рішення -27.10.2025. Дослідивши матеріали справи, оцінивши докази по справі в їх сукупності, суд прийшов до висновку, що позов підлягає до задоволення, виходячи з наступного. Фактичні обставини, встановлені судом, з посиланням на докази, на підставі яких встановлені відповідні обставини. Згідно з свідоцтвом про народження серії [NUMBER] від 24.05.2017 [PERSON] народився [INFO] , а його батьками є [PERSON] та [PERSON] /а.с.8/. Відповідно до витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про народження із зазначенням відомостей про батька відповідно до частини першої статті 135 Сімейного кодексу України №00018102478 від 24.05.2017, [PERSON] народився [INFO] , а його батьками є [PERSON] та [PERSON] .. Відомості про батька записані відповідно до частини першої статті 135 Сімейного кодексу України /а.с.9/. Згідно з витягом про зареєстрованих у житловому приміщенні / будинку осіб №137 від 13.08.2024, за адресою: [ADDRESS] , зареєстровані [PERSON] та [PERSON] /а.с.10/. Фототаблицями, на яких зображені позивачка та відповідач /а.с.11/. Висновком експерта №СЕ-19/114-25/9881-БД від 14.07.2025, згідно якого всі алелі ДНК- профілю зразку букального епітелію дитини [PERSON] , [INFO] , які не збігаються з алелями ДНК-профілю зразку букального епітелію [PERSON] , [INFO] , збігаються з алелями ДНК-профілю зразка букального епітелію [PERSON] , [INFO] , що не виключає біологічного батьківства останнього відносно дитини. [PERSON] може бути біологічним батькам дитини - [PERSON] з ймовірністю не менше ніж 99,99999999 % /а.с.98-112/. Норми права, які застосував суд, та мотиви їх застосування Згідно з частиною першою статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Згідно зі статтею 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. Статтею 51 Конституції України, частинами другою, третьою статті 5 Сімейного кодексу України передбачено, що сім`я, дитинство, материнство і батьківство охороняються державою. Держава має заохочувати та підтримувати материнство і батьківство та забезпечувати пріоритет сімейного виховання дитини. Отже, при регулюванні сімейних відносин держава має максимально враховувати інтереси дитини. Згідно із ст.7 Конвенції про права дитини, дитина, наскільки це можливо, має право знати своїх батьків. Згідно зі статтею 125 СК України якщо мати та батько дитини не перебувають у шлюбі між собою, походження дитини від матері визначається на підставі документа закладу охорони здоров`я про народження нею дитини. Якщо мати та батько дитини не перебувають у шлюбі між собою, походження дитини від батька визначається: за заявою матері та батька дитини або за рішенням суду. Відповідно до частини першої статті 126 СК України походження дитини від батька визначається за заявою жінки та чоловіка, які не перебувають у шлюбі між собою. Така заява може бути подана як до, так і після народження дитини до органу державної реєстрації актів цивільного стану. У відповідності до ч.1 ст.128 СК України, батьківство щодо дитини може бути визнане за рішенням суду. Згідно ч.3 ст.128 СК України, позов про визнання батьківства може бути пред`явлений особою, яка вважає себе батьком дитини. Статтею 129 СК України, особа, яка вважає себе батьком дитини, народженої жінкою, яка в момент зачаття або народження дитини перебувала у шлюбі з іншим чоловіком, має право пред`явити до її чоловіка, якщо він записаний батьком дитини, позов про визнання свого батьківства. До вимоги про визнання батьківства застосовується позовна давність в один рік, яка починається від дня, коли особа дізналася або могла дізнатися про своє батьківство. Частиною першою статті 135 СК України передбачено, що при народженні дитини у матері, яка не перебуває у шлюбі, у випадках, коли немає спільної заяви батьків, заяви батька або рішення суду, запис про батька дитини у Книзі реєстрації народжень провадиться за прізвищем матері, а ім`я та по батькові батька дитини записуються за її вказівкою. Згідно з п.6, 9 постанови Пленуму Верховного Суду України №3 від 15.05.2006 року «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів»(надалі Постанова), особа, котра вважає себе батьком дитини, народженої жінкою, яка в момент зачаття або народження дитини перебувала в шлюбі з іншим чоловіком, має право пред`явити до останнього, якщо того записано батьком, позов про визнання свого батьківства. Відповідно до статей 213, 215 ЦПК України, рішення щодо визнання батьківства (материнства) має ґрунтуватися на всебічно перевірених судом даних, що підтверджують або спростовують заявлені вимоги чи заперечення проти них, а його резолютивна частина - містити всі відомості, необхідні для реєстрації батьківства (материнства) в органах РАЦС (прізвище, ім`я та по батькові матері й батька, число, місяць і рік їх народження, громадянство, а також номер актового запису про народження дитини, коли та яким органом його вчинено). У тих випадках, коли батьком дитини записано конкретну особу, вимоги про визнання батьківства мають розглядатись одночасно з вимогами про виключення відомостей про цю особу як батька з актового запису про народження дитини (п.6 Постанови). Пунктом 4 постанови Пленуму Верховного Суду України від 15.05.2006 №3 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» визначено, що справи про визнання батьківства суд розглядає у позовному провадженні, у таких справах позови осіб, зазначених у ч.3 ст.128 СК України приймаються до судового розгляду, якщо, зокрема дитина народжена матір`ю, яка не перебуває у шлюбі, немає спільної заяви батьків, заяви батька або рішення суду. У відповідності до вимог ст.76, 77 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. У постанові Верховного Суду від 16 травня 2018 року у справі №591/6441/14-ц (провадження №61-6030св18) зазначено, що: «щодо предмету доказування у даній категорії справи, то СК України будь-яких особливостей не визначає. Доказами у такій справі можуть бути будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, показань свідків, письмових або речових доказів, висновків експертів. Тобто при вирішенні спору про визнання батьківства мають враховуватись усі передбачені законом докази в їх сукупності.

Outcome: approved