Jurisdiction: civil
Date: 2025-10-26 00:00:00

І. Виклад позиції позивача. 01 лютого 2022 року представник позивача звернувся до суду з позовом до відповідача про розірвання шлюбу, у якому просить розірвати шлюб між позивачем та відповідачем, зареєстрований 17.11.2012 року міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного управління юстиції у Херсонській області, актовий запис №1008. Позовні вимоги позивач обґрунтовує тим, що 17 листопада 2012 року між сторонами зареєстровано шлюб. Від вказаного шлюбу подружжя має малолітню дитину доньку, [PERSON] , [INFO] , яка проживає із позивачкою та перебуває на її утриманні. Позивач зазначає, що сторони з 2014 року мешкають окремо, не спілкуються, спільного господарства не ведуть. Позивач вважає, що подальше збереження шлюбу є неможливим, оскільки вже давно не ґрунтуються на взаємоповазі, любові, дружбі, взаємодопомозі. Збереження шлюбу суперечить інтересам позивача. За обставин формального існування шлюбних відносин між сторонами, позивач звертається до суду з вказаним позовом та просить розірвати шлюб. ІІ. Виклад позиції відповідача. 20.10.2025 року від відповідача на адресу суду надійшла заява про розгляд справи без його участі. Позовні вимоги визнав у повному обсязі, щодо розірвання шлюбу не заперечує. ІІІ. Процесуальні дії суду у справі. Матеріали позовної заяви надійшли до Херсонського міського суду 01.02.2022 року, які відповідно до Журналу реєстрації вхідної кореспонденції передані Головуючому у справі 02.02.2022 року та провадження у справі відкрито не було, у зв`язку із повномасштабним вторгненням рф на територію України. 24 лютого 2022 року відповідно до пункту 20 частини першої\~статті 106Конституції України\~та\~Закону України "Про правовий режим воєнного стану",\~Указом Президента України №64/2022«Про введення воєнного станув Україні»\~постановлено ввести в Україні воєнний стан строком на 30 діб.\~Указом Президента України від14.03.2022№ 133/2022«Про продовження строку дії воєнного станув Україні»\~продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 26 березня 2022 року строком на 30 діб.\~Указом Президента України від18квітня 2022року №259/2022"Пропродовження строку дії воєнного стану в Україні"\~продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 25 квітня 2022 року строком на 30 діб.\~Указом Президента України від 17травня 2022року №341/2022"Пропродовження строку дії воєнного стану в Україні"\~продовжено строк дії воєнного стану з 05 години 30 хвилин 25 травня 2022 року строком на 90 діб.\~Указом Президента України від12серпня 2022року №573/2022"Пропродовження строку дії воєнного стану в Україні"\~продовжено строк дії воєнного стану з 05 години 30 хвилин 23 серпня 2022 року строком на 90 діб. Указом Президента України від 07 листопада 2022 року № 577/2022 "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні" продовжено строк дії воєнного стану з 05 години 30 хвилин 21 листопада 2022 року строком на 90 діб, який в подальшому було продовжено. За викладених обставин судове засідання не відбулося. Розпорядженням голови Верховного Суду №1/0/9-22 від 06.03.2022 року «Про зміну територіальної підсудності судових справ в умовах воєнного стану», враховуючи неможливість судами здійснювати правосуддя під час воєнного стану, змінено територіальну підсудність судових справ підсудних Херсонському міському суду Херсонської області. Рішенням Вищої ради правосуддя №566/0/15-23 від 30.05.2023 р. «Про відновлення роботи Херсонського міського суду Херсонської області, зміну територіальної підсудності судових справ окремих судів Херсонської області, відтермінування початку відновлення роботи Білозерського районного суду Херсонської області», зокрема вирішено відновити з 1 червня 2023 року роботу Херсонського міського суду Херсонської області, територіальну підсудність судових справ якого змінено розпорядженнями Голови Верховного Суду від 6 березня 2022 року № 1/0/9-22 (зі змінами, внесеними розпорядженням Голови Верховного Суду від 26 вересня 2022 року № 52), від 10 січня 2023 року № 2. Датою початку процесуальної діяльності, зокрема, Херсонського міського суду Херсонської області визначено 12 червня 2023 року. Після відновлення роботи суду та проведення інвентаризації наявності справ у Херсонському міському суду Херсонської області, встановлено наявність цієї справи. Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 08.10.2025 року позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін. Судове засідання призначено на 27.10.2025 року. 22.10.2025 року від позивача на адресу суду надійшла заява про розгляд справи без її участі. Позовні вимоги підтримала у повному обсязі, просить їх задовольнити. 20.10.2025 року від відповідача на адресу суду надійшла заява про розгляд справи без його участі. Позовні вимоги визнав у повному обсязі, щодо розірвання шлюбу не заперечує. У відповідності до ч. 8\~ст. 279 ЦПК України\~при розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їх усні пояснення та показання свідків. Судові дебати не проводяться. Відповідно до ч. 3\~ст. 211 ЦПК України, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. Таким чином, розглянувши подані документи, з`ясувавши фактичні обставини, оцінивши наявні у справі докази у їх сукупності, суд прийшов до висновку, що надані сторонами докази та повідомлені ним обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, є достатніми для прийняття рішення у справі в порядку спрощеного позовного провадження, як це передбачено\~ст. 279 ЦПК України. За приписами ч. 2\~ст. 247 ЦПК України\~у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього\~Кодексу\~розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Інші процесуальні дії (забезпечення доказів, вжиття заходів забезпечення позову, зупинення і поновлення провадження тощо) не застосовувались. ІV. Фактичні обставини справи, встановлені судом та зміст правовідносин. 17 листопада 2012 року між [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] зареєстровано шлюб, про що 17.11.2012 року міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного управління юстиції у Херсонській області складено відповідний актовий запис №1008 та видано свідоцтво про шлюб серії [NUMBER] . Прізвище дружини після державної реєстрації шлюбу « [PERSON] ». Під час перебування у шлюбі у подружжя народилася дитина: донька, [PERSON] , [INFO] , про що 12.03.2013 року відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Комсомольського районного управління юстиції у м. Херсоні складено відповідний актовий запис №114 та видано свідоцтво про народження серії [NUMBER] . На теперішній час сторони проживають окремо. Спільного господарства не ведуть. Подружніх стосунків не підтримують та прийшли до стійкого переконання у необхідності розірвання шлюбу. Шлюб існує формально. Спору щодо поділу спільного сумісного майна подружжя на час вирішення питання про розірвання шлюбу не заявлено. Спору про визначення місця проживання дитини та визначення участі батьків у її утриманні сторонами на час розгляду справи не заявлено. За відомостями викладеними у позовній заяві дитина постійно проживає із позивачем та перебуває на утриманні матері, як така, що потребує постійного догляду, про що відповідачем не заперечувалось у поданій до суду заяві про визнання позову. Перешкод для пред`явлення позову про розірвання шлюбу Судом не встановлено. V. Оцінка Суду. Відповідно до\~статті 51 Конституції України, частини першої\~статті 24 СК України, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування до шлюбу не допускається. Таке положення національного законодавства України відповідає ст.16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім`ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання. Згідно із частиною першою\~статті 110 Сімейного кодексу України\~позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя. Частиною другою\~статті 112 СК\~передбачено, що суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. Згідно із\~Постановою Пленуму Верховного Суду України № 11 від 21 грудня 2007 року «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя», суди повинні уникати формалізму при вирішенні позовів про розірвання шлюбу, повно та всебічно з`ясовувати фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, враховувати наявність малолітньої дитини, та інші обставини життя подружжя, забезпечувати участь у судовому засіданні, як правило, обох сторін, вживати заходів до примирення подружжя. Як вбачається з матеріалів справи, спільне подружнє життя у сторін не склалося, вони припинили шлюбні стосунки і поновлювати їх не мають наміру, примирення і збереження сім`ї є неможливим. Оскільки позивач наполягає на розірванні шлюбу, а відповідач не заперечує проти розірвання шлюбу, то відповідно відмова в розірванні шлюбу буде примушенням до шлюбу та шлюбним відносинам, що є неприпустимим. Задовольняючи позов про розірвання шлюбу, суд виходить з того, що добровільність шлюбу - одна з основних його засад. Шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Шлюб припиняється внаслідок його розірвання. Розірвання шлюбу засвідчує стійкий розлад подружніх стосунків. Особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право за\~статтею 113 СК України\~після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Як встановлено з матеріалів справи, особою, яка змінила прізвище у зв`язку із реєстрацією шлюбу, про бажання для його відновлення не заявлено. Згідно ч. 2\~ст. 114 СК України\~у разі розірвання шлюбу судом, шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу. Згідно з ч. 3\~ст. 115 Сімейного кодексу України\~- документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили. За таких обставин, враховуючи фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу та інші обставини життя подружжя, Суд знаходить підстави для розірвання шлюбу, оскільки його збереження суперечило б інтересам подружжя. На підставі викладеного, суд приходить до висновку, що шлюб необхідно розірвати. VІ. Заходи забезпечення позову (заяви). Заходи забезпечення позову (заяви) судом не застосовувалися. VІI. Розподіл судових витрат між сторонами. Частиною першою\~ст.133 ЦПК України\~передбачено, що судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Згідно частини першої\~статті 141 ЦПК України\~судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Згідно з пунктом 9 частини 1ст. 5\~Закону України «Про судовий збір»\~від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються законні представники дітей з інвалідністю. Враховуючи, що при зверненні до суду із позовом позивачем судовий збір не сплачувався, у зв`язку із звільненням в силу вимог закону, з відповідача в дохід держави підлягає до стягнення 992,40 грн. в рахунок відшкодування судового збору за подання позовної заяви до суду.

Outcome: approved