Jurisdiction: civil
Date: 2025-10-23 00:00:00

У липні 2025 року до Центрального районного суду м. Миколаєва надійшла позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Кредит-Капітал» (далі ТОВ «ФК «Кредит-Капітал», позивач) до [PERSON] (далі [PERSON] , відповідач) про стягнення заборгованості за кредитним договором. В обґрунтування позовних вимог позивач вказує на те, що відповідачем не були виконані взяті на себе зобов`язання за кредитним договором право вимоги за яким відступлено ТОВ «ФК «Кредит-Капітал», внаслідок чого у нього утворилася заборгованість за кредитним договором в сумі 20\~670,92 грн з яких: прострочена заборгованість за сумою кредиту 4\~845,00 грн; заборгованість за відсотками 15\~315,92 грн та заборгованість за комісією 510,00 грн. \~ \~ \~ \~Ухвалою Центрального районного суду м. Миколаєва від 21.07.2025 року у справі відкрито спрощене позовне провадження, одночасно з цим судом витребовано у Банка-емітента інформацію щодо рахунку відповідача. \~ \~ \~ \~Сторони в судове засідання не викликались відповідно до ч. 5 ст. 279 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України), проте в ухвалі про відкриття спрощеного позовного провадження від 21.07.2025 року відповідачу був наданий строк в 15 днів з дня отримання даної ухвали суду, на подачу відзиву на позовну заяву та роз`яснено право подати заяву із обґрунтованими запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження. \~ \~ \~ \~Відповідачу за адресою зареєстрованого місця проживання направлялась копія позовної заяви з додатками, ухвала про відкриття провадження у справі. Вказане поштове відправлення повернулось на адресу суду 11.08.2025 року з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою». \~ \~ \~ \~Відповідно до п.п. 91, 99, 101 Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених\~постановою Кабінету міністрів України №270 від 05.03.2009 року\~інформація про надходження реєстрованого поштового відправлення, поштового переказу, рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення, поштового переказу надсилається адресату у вигляді смс-повідомлення за номером мобільного телефону, зазначеним на поштовому відправленні, поштовому переказі, а у разі відсутності номера мобільного телефону - шляхом вкладення до абонентської поштової скриньки бланку повідомлення встановленого зразка. \~ \~ \~ \~Рекомендовані листи з позначкою «Судова повістка», рекомендовані повідомлення про вручення поштових відправлень, адресовані фізичним особам, під час доставки за зазначеною адресою або під час видачі у приміщенні об`єкта поштового зв`язку вручаються адресату, а у разі його відсутності - будь-кому з повнолітніх членів сім`ї, який проживає разом з ним. \~ \~ \~ \~У разі відсутності адресата або повнолітніх членів його сім`ї до абонентської поштової скриньки адресата вкладається повідомлення про надходження зазначеного реєстрованого поштового відправлення, поштового переказу, рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення, поштового переказу. \~ \~ \~ \~У разі, коли адресата неможливо повідомити про надходження реєстрованого поштового відправлення, поштового переказу за номером телефону, зазначеним відправником у поштовій адресі, до його абонентської поштової скриньки вкладається повідомлення про надходження такого поштового відправлення, поштового переказу. \~ \~ \~ \~Крім того, відповідно до правової позиції, висловленої Верховним Судом у постанові №922/1714/18 від 17.04.2019 року, яка, з точки зору ч. 4\~ст. 263 ЦПК України\~має враховуватися судом, неотримання судових повісток особою, які направлялися за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем проживання є свідомими, спрямовані на затягування розгляду справи та свідчать про зловживання процесуальними правами, які направлені на перешкоджання здійснення своєчасного розгляду справи. \~ \~ \~ \~Виходячи з цього, порядку повідомлення адресата про надходження судової повістки, неявка адресата за її отриманням у поштовому відділенні є відмовою від її отримання, а тому повідомлення відповідача про час розгляду справи суд вважає належним. \~ \~ \~ \~Тобто, судом були використані всі можливі способи сповіщення відповідача про наявність справи у суді та виклик до суду, але вони результатів не дали. \~ \~ \~ \~Відповідач, який належним чином повідомлений про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження, не скористався своїм процесуальним правом та не направив до суду відзив на позовну заяву, із викладенням заперечень проти позову. \~ \~ \~ \~Враховуючи рішення ЄСПЛ у справі «В`ячеслав Корчагін проти Росії» (№12307/16), яким визначено, що якщо повістку було направлено за однією з відомих адрес, а особа ухиляється від її отримання то особа може стежити за ходом справи з офіційних джерел, таких як веб-сторінка суду, а тому права такої особи щодо розгляду справи у його відсутності, порушені не були. \~ \~ \~ \~Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, яка відповідно до\~ст. 9 Конституції України\~є частиною правової системи України, кожна особа має право на справедливий судовий розгляд справи. Це право включає в себе доступність до правосуддя. \~ \~ \~ \~В той же час, як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, кожна сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у справі за його участю, добросовісно користуватися належними йому процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. \~ \~ \~ \~Також, Рішенням Європейського суду з прав людини від 3 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України» наголошено, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження. \~ \~ \~ \~Згідно ч. 8\~ст. 178 ЦПК України\~у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений законом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами. Дослідивши матеріали справи, надавши оцінку доказам, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав. \~ \~ \~ \~Судом встановлено, що 27.10.2021 року [PERSON] подав до ТОВ «Мілоан» анкету-заявку на надання споживчого кредиту на суму 5 100,00 грн, проценти нараховуються за ставкою 1,25% від фактичного залишку кредитуза кожен день строку користування кредитом. \~ \~ \~ \~Згідно п. 7.1. кредитного договору цей Договір, що складається з Правил та індивідуальної частини (з додатками №1 та №2), набуває чинності з моменту його укладення в електронній формі, а права та обов`язки сторін, що ним обумовлені, з моменту отримання кредиту, який визначається згідно Правил та відповідно до способу надання кредиту, визначеному у п. 2.1 цього Договору. Строк дії цього Договору складає період, що обчислюється з моменту його укладення і до моменту повного фактичного виконання сторонами своїх зобов`язань. Сторони домовились, що повне виконання зобов`язань повинно відбутись не пізніше дати встановленої п.1.4 Договору. \~ \~ \~ \~ [PERSON] укладаючи кредитний договір №4826827\~погодився на його умови, а саме: сума кредиту за Договором становить 5 100,00 грн. Кредит надається строком на 12 днів. Кредит надається Позичальнику для особистих потреб, в сумі 5 100,00 грн на споживчі цілі шляхом перерахування в безготівковій формі на картковий рахунок Позичальника № [NUMBER] . Судом досліджено платіжне доруження 59706758, згідно якого вбачається, що відповідачу на картковий рахунок № [NUMBER] перераховано 5\~100,00 грн. Призначення платежу «Кошти згідно договору 4826827». \~ \~ \~ \~Позичальник зобов`язується повернути кошти, отримані за кредитним договором сплатити комісію та відсотки за користування кредитом відповідно до п.1.4 договору. \~ \~ \~ \~Умови кредитного договору та розмір процентної ставки також зазначені в паспорті споживчого кредиту, який відповідач підписав того ж дня 27.10.2021 року. З огляду на вищевикладене, суд доходить висновку, що відповідач\~був належним чином повідомлений про всі умови кредитування, а саме: сукупну вартість кредиту, сплату комісії та умови повернення кредитних коштів. 09.02.2022 року між ТОВ «Мілоан» та ТОВ «ФК «Кредит-Капітал» укладено Договір факторингу №80-МЛ, відповідно до умов якого, ТОВ «Мілоан» передав ТОВ «ФК «Кредит-Капітал» за плату належні йому права вимоги, а ТОВ «ФК «Кредит-Капітал» прийняв належні ТОВ «Мілоан» права вимоги до Боржників, вказаними у Реєстрах прав вимог в тому числі і до відповідача [PERSON] . Однак після передачі права вимоги за кредитним договором [PERSON] не виконав свої зобов`язання перед ТОВ «ФК «Кредит-Капітал» і допустив виникнення заборгованості за кредитним договором №4826827 від 27.10.2021 року у розмірі 20\~670,92 грн. Згідно розрахунку заборгованості за кредитним договором №4826827 від 27.10.2021 року станом на дату подання позову у [PERSON] утворилась заборгованість у розмірі 20\~670,92 грн з яких: прострочена заборгованість за сумою кредиту 4\~845,00 грн; заборгованість за відсотками 15\~315,92 грн та заборгованість за комісією 510,00 грн. Судом витребовувалась інформація щодо карткового рахунку відповідача. Банком-емітентом була надана відповідь, у якій зазначено що на ім`я [PERSON] емітувалась картка № [NUMBER] , 27.10.2021 року на цю картку успішно здійснена транзакція та зараховано кошти в сумі 5\~100,00 грн. Верифікація [PERSON] , власника банківської картки № [NUMBER] , була проведена згідно з регламентом Банку. Відповідно до частини першої статті 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. Згідно\~статті 526 ЦК України\~зобов`язання повинне виконуватися належним чином відповідно до умов договору. Згідно зі\~статтею 1054 ЦК України\~за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити відсотки. Відповідно до частини 1 статті 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Відповідно до частини 3 статті 549 ЦК України пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання. Відповідно до висновків, викладених у постановах Великої Палати Верховного Суду від 28 березня 2018 року у справі № 444/9519/12 (провадження № 14-10цс18), від 4 липня 2018 року у справі № 310/11534/13-ц (провадження № 14-154цс18), від 31 жовтня 2018 року у справі № 202/4494/16-ц (провадження № 14-318цс18), якщо банк використав право вимоги дострокового повернення усієї суми кредиту, що залишилася несплаченою, а також сплати процентів, належних йому відповідно до статті 1048 ЦК України, то такими діями кредитор на власний розсуд змінив умови основного зобов`язання щодо строку дії договору, періодичності платежів, порядку сплати процентів за користування кредитом. Кредитодавець втрачає право нараховувати передбачені договором проценти за користування кредитом, а також обумовлену в договорі неустойку у разі пред`явлення вимоги до позичальника про дострокове погашення боргу на підставі статті 1050 ЦК України. Разом з тим права та інтереси кредитодавця в таких правовідносинах забезпечуються частиною другою статті 625 ЦК України, яка регламентує наслідки прострочення виконання грошового зобов`язання. Правовий аналіз положень статей 526, 599, 611, 625 ЦК України дає підстави для висновку, що наявність судового рішення про стягнення суми боргу за кредитним договором, яке боржник не виконав, не припиняє правовідносин сторін цього договору, не звільняє боржника від відповідальності за невиконання грошового зобов`язання та не позбавляє кредитора права на отримання сум, передбачених статтею 625 цього Кодексу, за увесь час прострочення. Зазначена позиція підтверджена у постановах Великої Палати Верховного Суду від 4 липня 2018 року у справі №310/11534/13-ц (провадження № 14-154цс18), від 4 червня 2019 року у справі № 916/190/18 (провадження № 12-302гс18). \~ \~ \~ \~В позовній заяві позивачем викладено вимогу про стягнення комісії за надання кредиту в розмірі 510,00 грн. \~ \~ \~ \~Разом з тим, загальновідомим є та обставина, що з 24.02.2022 і по теперішній час на території України діє режим воєнного стану у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, який введений\~Указом Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022 № 64/2022, затвердженого Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022 №2102-IX. \~ \~ \~ \~Законом України від 15.03.2022 №2120-ІХ «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо дії норм на період дії воєнного стану»\~було доповнено\~розділ «Прикінцевих та перехідних положень» ЦК\~пунктом 18 наступного змісту: у період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування у разі прострочення позичальником виконання грошового зобов`язання за договором, відповідно до якого позичальнику було надано кредит (позику) банком або іншим кредитодавцем (позикодавцем), позичальник звільняється від відповідальності, визначеної\~статтею 625 цього Кодексу, а також від обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за таке прострочення. Установити, що неустойка (штраф, пеня) та інші платежі, сплата яких передбачена відповідними договорами, нараховані включно з 24 лютого 2022 року за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) за такими договорами, підлягають списанню кредитодавцем (позикодавцем). \~ \~ \~ \~Тлумачення змісту пункту 18\~розділу «Прикінцеві та перехідні положення» Цивільного кодексу України\~свідчить, що законодавець передбачив особливості регулювання наслідків прострочення виконання (невиконання, часткового виконання) певних грошових зобов`язань. Такі особливості виявляються: 1) в період існування особливих правових наслідків\~дія воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування; 2) у договорах, на які поширюються специфічні правові наслідки. До них належать договір позики, кредитний договір, у тому числі договір про споживчий кредит; 3) у встановленні спеціальних правових наслідків прострочення виконання (невиконання, часткового виконання). Вони полягають в тому, що позичальник звільняється від відповідальності, визначеної частиною другою\~статті 625 Цивільного кодексу України, а також від обов`язку сплатити на користь кредитодавця (позикодавця) неустойку (штраф, пеню) за таке прострочення. Якщо неустойка (штраф, пеня) та інші платежі, сплата яких передбачена відповідними договорами, нараховані з 24 лютого 2022 року за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) грошових зобов`язань за такими договорами, то вони підлягають списанню кредитодавцем (позикодавцем). \~ \~ \~ \~Отже, враховуючи, що позивач разом з сумою заборгованості за тілом кредиту та відсотками просить стягнути комісію за період часу, що не охоплюється строком дії режиму воєнного стану, то покладання на відповідача обов`язку зі сплати позивачу нарахувань, передбачених ч. 2\~ст. 625 ЦК, не суперечить діючому тимчасовому правовому регулюванню цивільних правовідносин та засадам справедливості і розумності, а тому позовні вимоги про стягнення з відповідача таких нарахувань підлягають задоволенню. \~ \~ \~ \~За такого з відповідача на користь позивача підлягає стягненню заборгованість за кредитним договором №4826827 від 27.10.2021 року у розмірі 20\~670,92 грн з яких: прострочена заборгованість за сумою кредиту 4\~845,00 грн; заборгованість за відсотками 15\~315,92 грн та заборгованість за комісією 510,00 грн. Крім того, на підставі статті 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягає стягненню сума сплаченого судового збору у розмірі 2\~422,40 грн та витрати на правову допомогу у розмірі 8\~000,00 грн. На підставі наведеного,

Outcome: approved