Jurisdiction: civil
Date: 2025-10-21 00:00:00

02 вересня 2024 року [PERSON] звернувся до Києво-Святошинського районного суду Київської області з позовною заявою до Вишневої міської ради Бучанського району Київської області, за результатами розгляду якої просить: визначити додатковий строк для прийняття спадщини [PERSON] , [INFO] , що відкрилася після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , терміном в шість місяців з часу набрання рішенням суду законної сили. В обґрунтування позовної вимоги зазначив, що рішенням Києво-Святошинського районного суду Київської області від 20.02.2023 по справі №369/2341/23 встановлено факт смерті [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] у м. Бердянськ. Після її смерті відкрилась спадщина, яка складається з 1/4 частки квартири, яка знаходиться за адресою: [ADDRESS] . Спадкоємцем першої черги за законом піля смерті [PERSON] є її син [PERSON] . Інших спадкоємців, передбачених законодавством України, та осіб, які згідно ст. 1241 ЦК України мають право на обов`язкову частку спадщини немає, заповіт відсутній. 22 листопада 2023 року позивач звернувся до приватного нотаріуса Бучанського районного нотаріального округу Київської області Леденьова І.С. із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом на після смерті [PERSON] . Приватним нотаріусом Бучанського районного нотаріального округу Київської області Леденьовим І.С., відмовлено [PERSON] у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на 1/4 частку квартири, яка знаходиться за адресою: [ADDRESS] , після смерті [PERSON] . При підготовці документів до видачі приватним нотаріусом Бучанського районного нотаріального округу Київської області, Леденьовим Іваном Сергійовичем, було з`ясовано, що спадкоємець пропустив строк для прийняття спадщини, встановлений ч. 1 статті 1270 ЦК України. На підставі викладеного, просить суд визначити йому додатковий шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини після померлої матері [PERSON] , яка померла [INFO] . Ухвалою судді Києво-Святошинського районного суду Київської області від 28 листопада 2024 року вказану цивільну справу передано на розгляд Томаківському районному суду Дніпропетровської області за підсудністю. (а.с. 34-36) Ухвалою судді Томаківському районному суду Дніпропетровської області від 27 травня 2025 року вказану цивільну справу передано на розгляд Олександрівському районному суду міста Запоріжжя за підсудністю. (а.с. 43) Ухвалою Олександрівського районного суду м. Запоріжжя від 05 травня 2025 року зазначену справу прийнято до розгляду та відкрито провадження, вирішено розглядати за правилами загального позовного провадження. Призначено справу у підготовче судове засідання. (а.с. 50-51) Ухвалою Олександрівського районного суду м. Запоріжжя від 05 травня 2025 року зобов`язано приватного нотаріуса\~\~Бучанського районного\~нотаріального округу\~Київської області\~Леденьова Івана\~Сергійовича у\~строк до\~09\~вересня 2025\~року надіслати\~на адресу\~Олександрівського районного\~суду міста\~Запоріжжя належним\~чином засвідчену\~копію спадкової\~справи №\~145/2023,\~номер у\~спадковому реєстрі:\~71270774,\~заведеної після\~померлої [INFO] \~ [PERSON] ,\~ [INFO] (а.с. 67-68). 25 серпня 2025 року від приватного нотаріуса\~\~Бучанського районного\~нотаріального округу\~Київської області\~Леденьова Івана\~Сергійовича надійшла копія спадкової\~справи №\~145/2023,\~номер у\~спадковому реєстрі:\~71270774,\~заведеної після\~померлої [INFO] \~ [PERSON] ,\~ [INFO] (а.с. 74-93) Ухвалою Олександрівського районного суду міста Запоріжжя від 18 вересня 2025 року підготовче провадження по справі закрито; справу призначено до розгляду по суті. (а.с. 97) Позивач [PERSON] надав суду заяву про розгляд справи за його відсутності, зазначивши, що позовні вимоги підтримує та просить їх задовольнити. (а.с. 100) Представник відповідача - Вишневої міської\~ради Бучанського\~району Київської\~області в судове засідання не з`явився, проте надав заяву про розгляд справи у його відсутність. (а.с. 56) Суд, вивчивши позовні вимоги позивача, перевіривши їх доказами, наявними в матеріалах справи, приходить до наступного. \~ \~ \~ \~Судом встановлені такі факти та відповідні їм правовідносини. \~ \~ \~ \~Матеріалами справи встановлено, що [PERSON] , [INFO] є матір`ю позивача [PERSON] , [INFO] , що підтверджується копією свідоцтва про народження серія [NUMBER] від 27.08.2014 р., актовий запис № 824. (а.с. 14) [INFO] [PERSON] померла, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданим Київським відділом державної реєстрації смерті Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ). (а.с. 21) Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина, до складу якої входить належна їй на праві власності 1/4 частка квартири, яка знаходиться за адресою: [ADDRESS] . Зазначена частка квартири належала спадкодавцю на праві приватної власності на підставі свідоцтва про право власності [NUMBER] від 11.09.2009 р. виданого Управлінням житлового господарства виконавчого комітету Бердянської міської ради. (а.с. 85 зв.) 22 листопада 2023 року [PERSON] звернувся до приватного нотаріуса Бучанського районного нотаріального округу Київської області Леденьова І.С. із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом на 1/4 частку квартири, яка знаходиться за адресою: [ADDRESS] , що належала померлій [INFO] [PERSON] . (а.с. 86) Приватним нотаріусом Бучанського районного нотаріального округу Київської області Леденьовим І.С. винесено постанову № 2203/02-31 від 22.11.2023 р. якою відмовлено [PERSON] у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на 1/4 частку квартири, яка знаходиться за адресою: [ADDRESS] , після смерті [INFO] [PERSON] , в зв`язку із пропуском строку для прийняття спадщини, встановленого ч. 1 ст. 1270 ЦК України. (а.с. 91) Згідно копії спадкової справи № 145/2023 після померлої [INFO] [PERSON] , окрім позивача [PERSON] із заявою про прийняття спадщини ніхто не звертався, заповіт не складався. (а.с. 75-91) Упродовж строку, який наданий законом для прийняття спадщини, позивач не звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті матері, оскільки його матір померла на тимчасовоокупованій території України, в зв`язку з чим він був вимушений звернутися до суду з метою встановлення факту смерті [PERSON] . Рішенням Києво-Святошинського районного суду Київської області від 20 лютого 2023 року встановлено факт смерті [PERSON] (а.с.15-18) Через допущену помилку ухвалою суду від 07 березня 2023 року виправлено допущену описку в рішенні Києво-Святошинського районного суду Київської області від 20 лютого 2023 року. (а.с. 19-20) [PERSON] не зміг вчасно подати заяву про прийняття спадщини через судові процеси щодо встановлення факту смерті, часті повітряні тривоги, обстріли м. Вишневе та відключення електроенергії. Статтею 15 ЦК України визначено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Отже, стаття 15 ЦК України визначає об`єктом захисту порушене, невизнане або оспорюване право чи цивільний інтерес. Порушення права пов`язане з позбавленням його володільця можливості здійснити (реалізувати) своє право повністю або частково. При оспорюванні або невизнанні права виникає невизначеність у праві, викликана поведінкою іншої особи. За правилами статей 12,81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно із статтею 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Відповідно до статей 1216, 1217 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (стаття 1218 ЦК України). За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті1220,1222,1270 ЦК України). За правилами статті 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. За правилами частини першої статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини (частина п`ята статті 1268 ЦК України). Відповідно до статті 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина перша статті 1270 ЦК України). Отже, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до Постанови Верховного Суду України від 26 червня 2019 року у справі № 565/1145/17, провадження № 61-38298св18 , судом у описовій частині визначено мотиви, з яких виходить Верховний Суд, та застосовані норми права: За загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України). Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17.З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Таким чином, обставини викладені вище, для позивачки є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини. Відповідно до Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України. Вивчивши надані сторонами докази, суд вважає можливим позов [PERSON] до Бучанського району\~Київської області\~про визначення\~додаткового строку\~для подання\~заяви про\~прийняття спадщини задовольнити, так як позивач з поважних причин пропустив строк для прийняття спадщини. Тому, суд вважає необхідним визначити позивачу додатково шість місяців для подання до нотаріуса заяви про прийняття спадщини після смерті матері [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] .

Outcome: approved