Jurisdiction: civil
Date: 2025-10-21 00:00:00

У лютому 2025 року представник позивача [PERSON] адвокат Єрьоміна О.Ю. звернулась до суду із позовною заявою, сформованою в підсистемі «Електронний суд», до Новопокровської селищної ради Чугуївського району Харківської області , третя особа Чугуївська державна нотаріальна контора Харківської області про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті батька [PERSON] - [PERSON] , померлого [INFO] . Позов мотивований тим, що після смерті батька позивачки відкрилася спадщина, до складу якої входить належне останньому на праві власності майно, а саме: житловий будинок за адресою: [ADDRESS] . [PERSON] звернулась до Чугуївської державної нотаріальної контори Харківської області, однак отримала відмову державного нотаріуса Дідік Є.Г. у видачі свідоцтва про право на спадщину у зв`язку з пропуском строку з роз`ясненням права завернутися до суду із цим позовом. Позивачка вказує, що причинами пропуску нею строку на прийняття спадщини є те, що вона є багатодітною матір`ю, народила третю дитину [INFO] , тобто перебуваючи на час відкриття спадщини на останньому місяці вагітності, не змогла в установлений строк звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини. Крім того, вона є внутрішньо переміщеною особою. У грудні 2024 року позивачка намагалась подати заяву до нотаріуса, але 19 грудня 2024 сталася наймасштабніша кібератака на державні реєстри України з боку рф, внаслідок чого до 20.01.2025 державні реєстри України не працювали. Зазначені причини пропуску строку на прийняття спадщини після смерті батька позивачка вважає поважними, такими, що пов`язані з об`єктивними та непереборними істотними труднощами для здійснення необхідних дій, та просить визначити їй додатковий строк тривалістю три місяці з моменту набрання рішенням суду законної сили для подання заяви про прийняття спадщини після смерті батька [PERSON] , померлого [INFO] . Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями справу № 636/1567/25 розподілено на суддю [PERSON] , який подалі був звільнений у відставку. На виконання розпорядження в.о. керівника Чугуївського міського суду Харківської області від 26.03.2025 №01-08/57 проведено повторний автоматизований розподіл вказаної судової справи між суддями. Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями 27.03.2025 справу розподілено судді Чугуївського міського суду Харківської області Карімову І.В., ухвалою якого від 31.03.2025 року позовну заяву [PERSON] прийнято до провадження, справа призначена до розгляду у підготовчому судовому засіданні. Ухвалою Чугуївського міського суду Харківської області від 25.08.2025 року підготовче провадження закрито, і справу призначено до розгляду по суті. Представник позивача [PERSON] [PERSON] надала до суду заяву про розгляд справи без її участі та участі [PERSON] , позов підтримала за заявленими підставами. Представник відповідача Новопокровської селищної ради Чугуївського району Харківської області та представник третьої особи Чугуївської державної нотаріальної контори Харківської області надали до суду заяви, згідно яких вони просили суд розглядати справу без їх участі та ухвалити рішення відповідно до норм чинного законодавства України. Враховуючи викладене, суд вважає можливим відповідно до приписів ст. 223, ч.2 ст. 247 ЦПК України розглянути справу у відсутності учасників справи на підставі наявних у справі матеріалів, без здійснення фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу. Перевіривши матеріали справи, оцінивши надані докази в їх сукупності, суд приходить до наступного. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання ( ст. ст. 15,16 ЦК України). Відповідно до ч. 3 ст. 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи. Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках (ч. 1 ст. 13 ЦПК України). Цивільне судочинство здійснюється на засадах диспозитивності та змагальності. За такими принципами: кожна сторонами повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом (ч. 3 ст. 12 ЦПК України); суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Статтею 89 ЦПК України визначено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Судом встановлено, що згідно копії свідоцтва про народження серії [NUMBER] , виданого 07.09.1996 року Комінтернівським відділом реєстрації актів громадянського стану м. Харкова, [PERSON] народилась [INFO] в м. Харків Харківської області, актовий запис № 597. Батьками зазначено: батько- [PERSON] , мати- [PERSON] (а.с. 14) Відповідно до копії свідоцтва про шлюб серії [NUMBER] , виданого 27.09.2014 р. Жовтневим відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції, [PERSON] зареєструвала шлюб з [PERSON] 27.09.2014 року, актовий запис №545. Прізвище подружжя після одруження - [PERSON] (а.с.15). Батько позивачки [PERSON] , [INFO] , місце народження: Україна, Донецька область, Словянський район, село Краснопілля, помер [INFO] , місце смерті:Україна, Харківська область, Чугуївський район, м. Чугуїв, про що 17.06.2024 року Новопокровською селищною радою Чугуївського району Харківської області складено відповідний актовий запис № 175. Зазначене підтверджується копією повторного свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданого 27.01.2025 р. Третім відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції(а.с. 16). Згідно довідки Департаменту реєстрації Харківської міської ради, виданої позивачці [PERSON] , остання зареєстрована за адресою: [ADDRESS] , з 05.11.2014 р. по теперішній час. Згідно довідок від 29 серпня 2023 року про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи [PERSON] та її діти: син [PERSON] , [INFO] , та дочка [PERSON] , [INFO] , зареєстровані за адресою: [ADDRESS] , фактичне місце проживання: [ADDRESS] .(а.с.13-14,15 зв.). Як вбачається з копії свідоцтва про народження серії [NUMBER] , виданого 11.09.2024 року Третім відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, [PERSON] народилась [INFO] : Україна, харківська область, м. Харків. Актовий запис №866. Батьки: батько- [PERSON] , мати - [PERSON] (а.с.17). Згідно копії посвідчення [NUMBER] , виданого комітетом у справах сім`ї, молоді та спорту по Слобідському району Департаменту у справах сім`ї, молоді та спорту Харківської міської ради 22 жовтня 2024 року, [PERSON] та [PERSON] мають право на пільги, передбачені законодавством України для багатодітних сімей (а.с.18). Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина у вигляді належного йому на праві власності нерухомого майна за адресою: [ADDRESS] . Як вбачається з відповіді завідувача Чугуївської державної нотаріальної контори Харківської області Є. Дідік від 29.01.2025 за №120/01-16 відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, а саме у видачі свідоцтва про право на спадщину після померлого [INFO] [PERSON] , у зв`язку з пропуском строку на прийняття спадщини. Роз`яснено право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Згідно відповіді завідувача Чугуївської державної нотаріальної контори Харківської області Є. Дідік від 13.06.2025 за №938/01-16 на запит суду вбачається, що в термін, передбачений ст. 1270 ЦК України, з заявами про прийняття спадщини або відмову від спадщини в нотаріальну контору спадкоємці не звертались, спадкова справа не заводилась, свідоцтво про право на спадщину не видавалося, але можуть бути спадкоємці, які спадщину прийняли фактично відповідно до вимог ст. 1268 ЦК України. Згідно приписів статей 1216, 1217 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. За правилами статті 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. Для прийняття спадщини\~встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина перша статті 1270 ЦК України). За правилами частини першої статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Відповідно до статті 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Статтею 1272 ЦК України встановлено, що у разі, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Як зазначено в постанові від 26 жовтня 2022 року Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду в рамках справи № 522/17925/16, провадження № 61-1122св22 «Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. При вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини необхідно ураховувати свободу заповіту, як фундаментальний принцип спадкового права. Необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини (при умові не заведення спадкової справи після смерті спадкодавця та не здійснені повідомлення та виклику спадкоємця за заповітом нотаріусом). У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 15 вересня 2023 року у справі № 345/4153/22, провадження № 61-9356св23, зазначено, що лише якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку для прийняття спадщини, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. Водночас необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Оцінка поважності причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини повинна, у першу чергу, стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду. Подібні правові висновки викладені у постановах Верховного Суду України від 04 листопада 2015 року у справі № 6-1486цс15, від 23 серпня 2017 року у справі № 6- 1320цс17, Верховного Суду у постановах від 26 червня 2019 року у справі № 565/1145/17, від 17 жовтня 2019 року у справі № 766/14595/16, від 30 січня 2020 року у справі № 487/2375/18, від 31 січня 2020 року у справі № 450/1383/18, від 17 серпня 2023 року усправі № 626/274/22. Правозастосовна практика Верховного Суду у подібних правовідносинах є усталеною. Обґрунтовуючи поважність причин пропуску, визначеного частиною першою статті 1270 ЦК України строку для прийняття спадщини, після смерті батька [PERSON] , позивачка посилається на те, що на момент смерті батька вона (багатодітна матір) [INFO] народила третю дитину дочку [PERSON] , тобто перебуваючи на час відкриття спадщини на останньому місяці вагітності, а потім після народження дитини не змогла в установлений строк звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини. Крім того, вона є внутрішньо переміщеною особою. У грудні 2024 року намагалась подати заяву до нотаріуса, але 19 грудня 2024 сталася наймасштабніша кібератака на державні реєстри України з боку РФ, внаслідок чого до 20.01.2025 державні реєстри України не працювали. Зазначені обставини підтверджуються наданими позивачкою доказами та не спростовані іншими учасниками справи. Суд зазначає, що 24 лютого 2022 року Указом Президента України 64/2022 на території України введено воєнний стан по всій території України у зв`язку з воєнною агресією РФ. Тому з урахуванням викладеного, суд вважає, що зазначені позивачкою причини пропуску строку на прийняття спадщини після смерті батька є поважними, та такими, що пов`язані з об`єктивними та непереборними істотними труднощами для використання свого права на звернення із заявою про прийняття спадщини після смерті батька [PERSON] , [INFO] , тому є підстави для задоволення позовних вимог.

Outcome: approved