Jurisdiction: civil
Date: 2025-10-19 00:00:00

І. Виклад позиції позивача та відповідача. 1. 30.07.2024 року Акціонерне товариство «ПЕРШИЙ УКРАЇНСЬКИЙ МІЖНАРОДНИЙ БАНК» (далі позивач та/або АТ «ПУМБ»), в особі представника, звернулося з позовом до [PERSON] (далі відповідач та/або позичальник) з вимогами про стягнення заборгованості у розмірі 54562,11 гривні та судових витрат у розмірі 2422,40 гривень. 2. Свої вимоги мотивує тим, що 13.08.2019 року між АТ «ПУМБ» та [PERSON] укладено кредитний договір № 2001377598601, на підставі якого останньому видано кредитну картку з кредитним лімітом в сумі 15000,00 гривні, який пізніше було збільшено до 36491,48 гривня, що передбачено Умовами Публічної пропозиції ПАТ «ПУМБ» на укладення Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб. Відповідач не виконує свої кредитні зобов`язання належним чином довготривалий строк. Заборгованість відповідача перед позивачем станом на 04.06.2024 року складає 54562,11 гривні, з яких: 34491,48 гривня заборгованість за кредитом; 20070,63 гривень заборгованість за процентами; 00,00 гривень заборгованість за комісією. Позивач направив письмову вимогу (Повідомлення) відповідачу на адресу місця проживання, яку він зазначив у анкеті на отримання кредиту, однак у наданий строк заборгованість відповідачем погашена не була. У зв`язку з викладеним представник позивача звернувся до суду з вказаним позовом. 3. 17.07.2025 року від відповідача, в особі представника, подала до суду відзив на позов, яким у задоволенні позовних вимог позивача просила відмовити у повному обсязі. В обґрунтування представник відповідача зазначила, що надані позивачем виписка та розрахунок заборгованості за кредитом, підготовлені робітниками банку, є відображенням односторонніх арифметичних розрахунків позивача і, на її думку, не є правовою підставою для стягнення відповідних сум та не може слугувати доказом безспірності розміру грошових вимог позивача до відповідача. Позивачем не надано суду первинних бухгалтерських документів відносно видачі кредиту та його часткового погашення. Щодо форми договору та ознайомлення позичальника з умовами кредитування, звернув увагу суду, що Заява на приєднання не містить прізвищ, імен, по-батькові керівника банку, працівника, що відкриває рахунок та бухгалтера банку та не містить жодних підписів зі сторони банку і печатки банку, що у відповідності до ст. 207 ЦК України, п. 11 ч. 1 ст. 6 ЗУ «Про фінансові послуги та державне регулювання ринків фінансових послуг» не може вважатися договором про надання фінансових послуг між фізичною та юридичною особою банку АТ «ПУМБ». Публічна частина договору приєднання банком надана не була для ознайомлення і не посвідчувалося підписом, що, відповідно до вимог ч. 2 ст. 6 ЗУ «Про фінансові послуги та державне регулювання ринків фінансових послуг», свідчить про те, що Договір приєднання укладений не був в цілому. Також зазначила, що в Заяві про приєднання до ДКБО не зазначена інформація щодо назви пакету послуг (банківського продукту), від чого залежить, які саме умови ДКБО та Тарифи банку мають застосовуватися. Окрім того, позичальнику перед укладенням договору банківські тарифи також не роз`яснювалися, не надавалися до ознайомлення і відповідач їх не підписував. Кредитний договір укладений між [PERSON] та АТ «ПУМБ» № 2001377598601 про надання кредитних коштів є таким, що порушують права позичальника, як споживача та, на думку представника відповідача, підлягають визнанню нікчемним так як у договорі не зазначений детальний розпис сукупної вартості кредиту для споживача (у процентному значенні та грошовому виразі) з урахуванням відсоткової ставки за кредитом та вартості всіх послуг (реєстратора, нотаріуса, страховика, оцінювача тощо), пов`язаних з одержанням, обслуговуванням, погашенням кредиту та укладенням договору про надання споживчого кредиту. (а.с. 73-79) ІІ. Заяви (клопотання) учасників справи. 4. Представник позивача в судове засідання не з`явився, але в прохальній частині позовної заяви виклав клопотання про розгляд справи у його відсутність, позовні вимоги підтримав в повному обсязі, просив задовольнити, не заперечував проти заочного розгляду справи. (зворотній а.с. 3, а.с. 27) 5. Відповідач в судове засідання не з`явився, але представником надано до суду заяву про розгляд справи у відсутність сторони відповідача. (а.с. 80) ІІІ. Інші процесуальні дії у справі. 6. Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 30.07.2024 року цивільна справа № 496/5033/24 була передана до провадження головуючій судді Портній О.П. (а.с. 9) 7. Відповідно до ч. 5 ст. 279 ЦПК України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. 8. Ухвалою Біляївського районного суду Одеської області від 15.08.2024 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін. Окрім того, відповідачу було надано строк для подання відзиву на позовну заяву. (а.с. 12-14) 9. Верховний Суд у своїй Постанові від 29 квітня 2020 року у справі № 348/1116/16-ц вказав, що, якщо сторони чи їх представники не з`явилися в судове засідання, а суд вважає, що наявних у справі матеріалів достатньо для розгляду справи та ухвалення законного і обґрунтованого рішення, він може, не відкладаючи розгляду справи, вирішити спір по суті. Відкладення розгляду справи є правом суду, основною умовою для якого є не відсутність у судовому засіданні сторін чи їх представників, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні без їх участі за умови їх належного повідомлення про час і місце розгляду справи. 10. Судом на підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у зв`язку із неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. ІV. Фактичні обставини, встановлені Судом обставини та зміст спірних правовідносин. 11. Судом встановлено, що з метою надання банківських послуг АТ «ПУМБ» оголосило публічну пропозицію на укладення Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб. (зворотній а.с. 30-38) 12. 13.08.2019 року [PERSON] з метою отримання банківський послуг звернувся до АТ «ПУМБ» та заповнив та власноручно підписав Заяву № 2001377598601 на приєднання до Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб. (а.с. 28) 13. Підписанням заяви позичальник підтвердила, що беззастережно приймає Публічну пропозицію АТ «ПУМБ» на укладання Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб, яка розміщена на сайті АТ «ПУМБ»: pumb.ua в повному обсязі, з урахування надання всіх послуг, як обраних безпосередньо при прийнятті ДКБО, так і послуг, що можуть бути надані їй в процесі обслуговування (з урахуванням всіх змін) і погодилася з тим, що може обирати будь-які передбачені ДКБО послуги, в тому числі через Дистанційні канали обслуговування (за наявності технічної можливості у Банку), а при обрані послуги з укладання Договору страхування, підписанням цієї заяви підтверджує свою згоду на укладення Договору страхування на вказаних в заяві умовах. 14. Відповідно до умов Заяви, відповідач просив відкрити на його ім`я рахунок № [NUMBER] у гривнях та надати Кредитну картку. № Кредитної картки миттєвого випуску (не персоніфікованої) [NUMBER] . Відповідач просить відкрити за цією заявою кредитний ліміт 15000,00 гривні. Підписанням заяви підтвердив отримання у непошкодженому стані платіжної картки і ПІН, а також, що з правилами користування платіжною карткою ознайомлений та зобов`язався їх дотримуватися. Реальна річна відсоткова ставка складає 47,88%. Орієнтовна загальна вартість кредиту для споживача за весь строк користування кредитом (у т.ч. тіло кредиту, відсотки, комісії та інші платежі) 12577,58 гривень. 15. На виконання переддоговірних обов`язків позивачем 13.08.2019 року було ознайомлено відповідача з Паспортом споживчого кредиту. (зворотній а.с. 28) 16. У довідці про збільшення кредитного ліміту по Договору № 2001377598601 від 13.08.2019 року зазначено, що вказаним договором були змінені кредитні ліміти, а саме: 13.08.2019 року 15000,00 гривень (встановлення кредитного ліміту); 11.12.2019 року 20000,00 гривень (збільшення кредитного ліміту); 30.04.2020 року 25000,00 гривень (збільшення кредитного ліміту); 14.08.2020 року 30000,00 гривень (збільшення кредитного ліміту); 15.12.2020 року 35000,00 гривень (збільшення кредитного ліміту); 28.12.2020 року 36491,48 гривня (збільшення кредитного ліміту). (зворотній а.с. 47) 17. З розрахунку заборгованості за Кредитним договором № 2001377598601 від 13.08.2019 року вбачається, що загальний розмір заборгованості відповідача станом на 04.06.2024 року становить 54562,11 гривні, в тому числі: заборгованість за сумою кредиту 34491,48 гривня; заборгованість за відсотками 20070,63 гривень. (а.с. 48-49) 18. З виписки по особовому рахунку [NUMBER] за період з 13.08.2019 року по 04.06.2024 року, вбачається, що відповідач користувався рахунком та відповідно грошовими коштами (а.с. 50-56). 19. Позивачем на адресу відповідача була направлена Письмова вимога (повідомлення) від 05.06.2024 року за вих. № КНО-44.2.2/325, з вимогою погасити заборгованість по договору в загальному розмірі 54562,11 гривні протягом 30 днів з моменту отримання цього листа. (а.с. 45) V. Оцінка Суду. 20. Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 207 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). 21. Згідно ч. 1 ст. 509 ЦК України, зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від вчинення певної дії (негативне зобов`язання), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. 22. При укладенні договору сторони керувались ч. 1 ст. 634 ЦК України, згідно якої договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору. 23. Відповідно до ч. 1 ст. 638 ЦК України договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору, а ч. 2 вказаної статті передбачено, що договір укладається шляхом пропозиції однієї сторони укласти договір (оферти) і прийняття пропозиції (акцепту) другою стороною. 24. Згідно положень ч. 2 ст. 639 ЦК України, якщо сторони домовилися укласти договір у певній формі, він вважається укладеним з моменту надання йому цієї форми, навіть якщо законом ця форма для даного виду договорів не вимагалася. 25. Відповідно до ст. 629 ЦК України договір є обов`язковим для виконання сторонами. 26. Згідно зі ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватись належним чином відповідно до умов договору, а в ст. 530 ЦК України вказується, що якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно полягає виконанню у цей строк (термін). 27. Стаття 525 ЦК України забороняє односторонню відмову від зобов`язання або односторонню зміну його умов. 28. У ст. 599 ЦК України зазначено, що зобов`язання припиняється виконанням, проведеним належним чином. 29. Відповідно до ст. 1054 ЦК України, за кредитним договором кредитодавець зобов`язується надати грошові кошти позичальнику в розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити відсотки. 30. Згідно ч.ч. 1, 2 ст. 536 ЦК України, за користування чужими грошовими коштами боржник зобов`язаний сплачувати проценти, якщо інше не встановлено договором між фізичними особами. Розмір процентів за користування чужими грошовими коштами встановлюється договором, законом або іншим актом цивільного законодавства. 31. За змістом ч. 2 ст. 10561 ЦК України розмір процентів, тип процентної ставки (фіксована або змінювана) та порядок їх сплати за кредитним договором визначаються в договорі залежно від кредитного ризику, наданого забезпечення, попиту і пропозицій, які склалися на кредитному ринку, строку користування кредитом, розміру облікової ставки та інших факторів на дату укладення договору. 32. З матеріалів справи вбачається, що позивач свої зобов`язання за Кредитним договором № 2001377598601 від 13.08.2019 року, виконав у повному обсязі, надавши відповідачу кредит у розмірі, встановленому зазначеним кредитним договором. В порушення вимог Закону, відповідач в односторонньому порядку відмовився від виконання договірних зобов`язань, в установлені строки заборговані суми не повернув. 33. Судом встановлено, що станом на 04.06.2024 року (включно) заборгованість відповідача становить 54562,11 гривні, з яких: 34491,48 гривня заборгованість за кредитом та 20070,63 гривень заборгованість за процентами за користування кредитом. 34. Відповідно до ст.ст. 12, 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Надані позивачем докази, Суд визнає належними і допустимими, а також достовірними і достатніми, оскільки ці докази містять у собі інформацію щодо предмета позовних вимог, вони пов`язані з тими обставинами, які підтверджують наявність підстав для стягнення з відповідача заборгованості. В свою чергу відповідачем не надано в судове засідання доказів, які б підтверджували належне виконання нею зобов`язань, які б спростовували суму заборгованості перед позивачем та позовні вимоги взагалі. 35. Суд виходить із того, що у справах про стягнення кредитної заборгованості кредитор повинен довести виконання ним своїх обов`язків за кредитним договором, а саме: надання грошових коштів (кредиту) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник - повернення грошових коштів у розмірі та на умовах, визначених договором. Зазначене узгоджується із висновками Верховного Суду, наведеними у постанові від 11.09.2024 року у справі № 752/17604/15-ц (провадження № 61-14780св23). 36. Наведені представником позивача обставини, які підтверджуються наявними в матеріалах справи доказами, спростовують доводи представника відповідача, викладені у відзиві на позовну заяву, та оскільки, судом встановлено, що кредитор виконав свої зобов`язання за Договором, надавши відповідачу кредит у встановленому Договором розмірі, а відповідач порушив умови Договору щодо повернення кредиту та сплати процентів у встановлені Договором строки та порядку, а тому позов підлягає до задоволення у повному обсязі. 37. Також, відповідно до ч.ч. 10, 11 ст. 265 ЦПК України, суд, приймаючи рішення про стягнення боргу, на який нараховуються відсотки або пеня, може зазначити в рішенні про нарахування відповідних відсотків або пені до моменту виконання рішення з урахуванням приписів законодавства України, що регулюють таке нарахування. Остаточна сума відсотків (пені) у такому випадку розраховується за правилами, визначеними у рішенні суду, органом (особою), який здійснює примусове виконання рішення суду і відповідні дії (рішення) якого можуть бути оскаржені в порядку, передбаченому розділом VII цього Кодексу. 38. Частинам 10, 11 ст. 265 ЦПК України кореспондують норми ч.ч. 11, 12 ст. 26 ЗУ «Про виконавче провадження», які конкретизують порядок виконавчих дій виконавця щодо нарахування пені, відсотків до моменту виконання рішення суду за алгоритмом (формулою), визначеним у рішенні суду. Зокрема врегульовано, що якщо у виконавчому документі про стягнення боргу зазначено про нарахування відсотків або пені до моменту виконання рішення, виконавець у постанові про відкриття виконавчого провадження розраховує остаточну суму відсотків (пені) за правилами, визначеними у виконавчому документі; до закінчення виконавчого провадження виконавець за заявою стягувача перераховує розмір остаточної суми відсотків (пені), які підлягають стягненню з боржника, не пізніше наступного дня з дня надходження заяви стягувача про такий перерахунок, про що повідомляє боржника не пізніше наступного дня після здійснення перерахунку. 39. Правила ч.ч. 10, 11 ст. 265 ЦПК України встановили виняток із зазначеного загального правила, надавши суду повноваження за результатами з`ясування характеру та правової природи матеріальних відносин між сторонами у справах про стягнення боргу, на який нараховують відсотки або пеню, продовжити нарахування відсотків або пені на період після ухвалення такого судового рішення. Правова мета приписів ч.ч. 10, 11 ст. 265 ЦПК України передовсім полягає у наданні суду повноважень поширити дію постановленого ним рішення і продовжити нарахування пені або відсотків на майбутнє поза часовими межами, в яких суд розглянув і вирішив спір по суті заявлених позовних вимог про стягнення відповідних пені або відсотків, що має на меті позбавити кредитора потреби звертатися до суду з позовом про стягнення пені або відсотків за наступні періоди невиконання зобов`язання після того, як було ухвалено судове рішення. Формулювання вказаних норми процесуального права визначають право, а не обов`язок суду зазначити в рішенні про таке нарахування, відповідно суд на власний розсуд з урахуванням обставин, що мають істотне значення, як-от: майнового стану відповідача, на основі принципів розумності, справедливості та пропорційності, вирішує питання про можливість у конкретній справі застосовувати приписи ч.ч. 10, 11 ст. 265 ЦПК України. Аналогічний правовий висновок викладено у постанові Великою Палати Верховного Суду від 05.06.2024 року у справі № 910/14524/22. VІ. Розподіл судових витрат між сторонами. 40. Відповідно до ст. 141 ЦПК України підлягає стягненню з відповідача судовий збір, витрати по сплаті якого понесені позивачем і документально підтвердженні. Як вбачається з наданої платіжної інструкції № 495 від 18.07.2024 року (зворотній а.с. 4), позивачем було сплачено 2422,40 гривень судового збору, який підлягає стягненню з відповідача.

Outcome: approved