Jurisdiction: civil
Date: 2025-10-22 00:00:00

\~ \~ \~ \~Позивач в особі представника адвоката Сенаторова М. В. звернувся до суду із вказаним позовом, у якому просить суд визначити [PERSON] додатковий строк у шість місяців з дня набрання судовим рішенням законної сили для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] . \~ \~ \~ \~Позов мотивовано тим, що [INFO] померла мати позивача [PERSON] , після смерті якої відкрилась спадщина, яка складається з квартири [ADDRESS] . Спадкодавцем за життя було складено заповіт від 25.10.2021 року, посвідчений приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Харківської області Щавлєвою І.В. за реєстровим № 980, згідно якого спадкоємцем майна є [PERSON] , яка є донькою померлої. Інші спадкоємці, в тому числі, ті, які б могли спадкувати за законом відсутні. 24.12.2024 року позивач звернулась до приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Харківської області Мінатуллаєвої М.Б. з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину, однак нотаріус відмовила їй у вчиненні відповідної нотаріальної дії, у зв`язку з пропуском строку для подання заяви про прийняття спадщини. Позивач зазначила, що строк для подання заяви про прийняття спадщини пропустила з поважних причин, зокрема через введення на території України воєнного стану. Звернула увагу, що спадкове майно знаходиться на території м. Харкова, а з 24.02.2022 року по 15.09.2022 року Харківська територіальна громада була територією активних бойових дій, з 15.09.2022 року по теперішній час можливість бойових дій зберігається. У зв`язку з бойовими діями позивачка вимушена була 08.03.2022 року виїхати з України до Чеської Республіки і лише 10.11.2024 року повернулась. Вказала також, що у зазначений період більшість нотаріусів за місцем відкриття спадщини припинили свою діяльність, доступ до державних реєстрів був припинений або обмежений. Наголосила, що несвоєчасному поданню заяви сприяла правова невизначеність щодо перебігу відповідного строку в умовах воєнного стану. Послалась на Постанову Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 №164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» в редакції від 06.03.2022, якою установлено, що на час дії воєнного стану перебіг строку для прийняття спадщини зупиняється. Провадження за вищевказаним позовом відкрито в порядку загального позовного провадження. Судом також за клопотанням представника позивача була витребувана копія спадкової справи після [PERSON] , [INFO] , померлої [INFO] . Від представника відповідача Харківської міської ради\~ надійшов відзив на позов, в якому остання заперечувала проти задоволення позовної заяви. Зазначила, що необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, як і перебування за межами України не є поважними причинами пропуску такого строку. Вказала, що матеріали справи не містять доказів того, що позивач намагалась скористатися наданим їй правом звернутися у шестимісячний строк до нотаріуса з метою вчинення відповідної нотаріальної дії. Вважала, що у позивача були відсутні перешкоди у поданні заяви про прийняття спадщини. Зазначила, що остання мала змогу звернутися до консульської установи України в країні її перебування. У зв?язку з тим, що позивач не довела поважність причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, просила відмовити у задоволенні позовних вимог. Представником позивача адвокатом Сенаторовим М. В. подано до суду відповідь на відзив, у якому останній зазначив, що викладені у позові причини пропуску позивачем строку для подання заяви про прийняття спадщини, є поважними. Зазначив,\~що у\~зв`язку з\~початком війни\~та масовою\~евакуацією людей\~за межі\~України,\~особливо з\~територій,\~на яких\~велися активні\~бойові дії,\~звернення до\~консульських установ\~в країнах\~ЄС було\~практично неможливим.\~Посилався на\~правову невизначеність\~щодо перебігу\~строку на\~прийняття спадщини\~ в умовах\~воєнного стану. Ще раз наголосив на тому, що більшість нотаріусів за місцем відкриття спадщини припинили свою діяльність, доступ до державних реєстрів був припинений або обмежений. Представник позивача у судовому засіданні підтримав позовні вимоги та просив їх задовольнити. З огляду на перебування позивачки за кордоном та отримання нею тимчасового захисту на території Чеської Республіки до 31.03.2026 року та наявність труднощів у реалізації своїх спадкових справ, у зв`язку із цим, просив суд визначити позивачу саме шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини. Представник відповідача у судове засідання не з`явилась, повідомлялась належним чином про час та місце розгляду справи, згідно поданого відзиву, просила розглядати справу за відсутності представника відповідача. Суд, заслухавши думку представника позивача, дослідивши матеріали справи, дійшов наступного висновку. Згідно копії заповіту від 25.10.2021 року посвідченого приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Харківської області Щавлєвою І. В., зареєстровано в реєстрі за №980, [PERSON] заповіла все своє майно [PERSON] . [INFO] померла [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданого 21.01.2022 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану у м. Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків), актовий запис №1216. Позивачем надано копію паспорта громадянина України, з якого вбачається, що [PERSON] 08.03.2022 року перетнула кордон. Згідно витягу з Бази даних щодо перетинання державного кордону України, лінії розмежування з тимчасово окупованою територією України, наданого Головним центром обробки спеціальної інформації Державної прикордонної служби України, за період з 01.03.2022 року по 26.12.2024 року, [PERSON] 10.11.2024 року в`їхала на територію України через пункт пропуску «Шегині», 23.11.2024 року виїхала з території України через пропускний пункт «Шегині» та 23.12.2024 року знову перетнула державний кордон України через пункт пропуску «Ягодин». Згідно матеріалів спадкової справи після смерті [PERSON] , [INFO] , із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину звернулась позивач [PERSON] - донька померлої. З постанови приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Харківської області Мінатуллаєвої М. Б. від 30.12.2024 року за № 147/02-31 вбачається, що нотаріус відмовила [PERSON] у видачі свідоцтва про право на спадщину після померлої [PERSON] , [INFO] , яка постійно була зареєстрована та мешкала на день смерті за адресою: [ADDRESS] , у зв`язку з пропуском строку на подання заяви про прийняття спадщини. Разом з цим, з Підтвердження, виданого відповідно до Закону №65/2022 Зб. Про деякі заходи у зв`язку зі збройним конфліктом на території України, викликаним вторгненням військ Російської Федерації та Законом №326/1999 Зб. Про проживання іноземців на території Чеської Республіки та про внесення змін до деяких законів зі змінами, виданого 22.09.2025 року Департаментом з питань притулку та міграційної політики Відділення перебування іноземців Міністерства внутрішніх справ Чеської Республіки, підтверджено, що [PERSON] , [INFO] , має дозвіл на проживання в Чехії: тимчасовий захист від 09.03.2022 року по 31.03.2026 року на підставі параграфа 3. Відповідно до ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Згідно зі ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. За приписами ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46цього Кодексу). Відповідно до положень ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265цього Кодексу. Згідно з ч. 1 ст. 1235 ЦК України заповідач може призначити своїми спадкоємцями одну або кілька фізичних осіб, незалежно від наявності у нього з цими особами сімейних, родинних відносин, а також інших учасників цивільних відносин. Відповідно до ч. 1 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Згідно з ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Положеннями ч. 3 ст. 1272 ЦК України встановлено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Згідно з п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30.05.2008 «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Законодавець встановивши шестимісячний строк для прийняття спадщини, не мав на меті безумовне позбавлення спадщини спадкоємців, які бажали її прийняти, але за певних обставин пропустили цей строк. З 24.02.2022 через повномаштабне вторгнення РФ на території України введено воєнний стан. Місто Харків (Харківська міська територіальна громада) включені до Переліку територіальних громад, які розташовані в районі проведення воєнних (бойових) дій або які перебувають в тимчасовій окупації, оточенні (блокуванні), який затверджено Наказом Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України 25.04.2022 №75, як території можливих бойових дій, що безумовно ускладнює здійснення життєдіяльності як громадян, так державних органів, установ, підприємств тощо, зокрема і нотаріусів. Як вбачається з наданих суду доказів позивач 24.12.2024 року звернулася до компетентних органів в Україні для прийняття спадщини після смерті матері, тим самим пропустила строк на звернення із заявою про прийняття спадщини. При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи. Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності. Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети. Така правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 17 жовтня 2018 року у справі № 681/203/17. Суд, оцінюючи принцип пропорційності між застосованим заходом та переслідуваною метою, якою є захист порушених прав заявника в аспекті статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, вважає, що у разі незадоволення позовних вимог позивач буде позбавлений права власності на спадкове майно, що є очевидно непропорційним меті такого позбавлення. Також суд враховує, що постановою Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 №164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» в редакції від 06.03.2022 установлено, що на час дії воєнного стану перебіг строку для прийняття спадщини зупиняється (п.3). В подальшому 24.06.2022 було внесено зміни до п.3 постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 № 164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» та викладено в такій редакції: установити, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини. Офіційне розуміння правової визначеності як елемента верховенства права надано в пункті 3.1 мотивувальній частині рішення Конституційного Суду України від 29 червня 2010року №17-рп/2010 у справі №1-25/2010, відповідно до якого одним з елементів верховенства права є принцип правової визначеності, у якому стверджується, що обмеження основних прав людини та громадянина і втілення цих обмежень на практиці є допустимим за умови передбачуваності застосування правових норм, встановлюваних такими обмеженнями. Тобто обмеження будь-якого права має базуватися на критеріях, які дадуть змогу передбачити юридичні наслідки своєї поведінки. Отже, суд вважає поважними причини пропуску [PERSON] строку для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом через введення воєнного стану в Україні, перебування за кордоном, мінливість законодавства щодо строків прийняття спадщини в умовах воєнного стану, та беручи до уваги, що наслідки пропущення нею строку для прийняття спадщини будуть непропорційними, оскільки остання втратить право на спадкування майна, яке залишилося після смерті її матері [PERSON] , буде порушено баланс між інтересами держави та фізичної особи. Разом з цим, з урахуванням об`єктивних труднощів позивачки в реалізації її спадкових прав через перебування її за кордоном та отримання тимчасового захисту, суд дійшов висновку про визначення позивачу додаткового строку у чотири місяці для подання заяви про прийняття спадщини, який суд вважає достатнім. Таким чином, позовні вимоги підлягають частковому задоволенню.

Outcome: partial