Jurisdiction: civil
Date: 2025-10-27 00:00:00

Позивач акціонерне товариство комерційний банк «ПриватБанк» в особі представника за довіреністю Тереняк В.І. звернувся до суду через електронний кабінет з позовною заявою до [PERSON] про стягнення заборгованості, посилаючись на те, що [PERSON] (далі відповідач) 24.10.2018 отримав платіжний інструмент - кредитну картку номер [NUMBER] , строк дії - 08/22, тип -Універсальна, що підтверджується випискою по рахунку. 22.09. 2021 року відповідач ознайомився з умовами кредитування та підписав паспорт кредиту та Заяву про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг, погодився на умови кредитування: тип кредиту та розмір кредитного ліміту відновлювана кредитна лінія до 50 000 грн.; тип кредитної картки «Універсальна»; строк кредитування 12 місяців з пролонгацією; процентна ставка 42% річних; розмір мінімального обов`язкового платежу 5 % від заборгованості, але не менше 100 грн, щомісячно у разі прострочки, починаючи з другого місяця прострочення; проценти від суми неповернутого в строк кредиту, які у відповідності до ч.2 ст.625 ЦКУ встановлюється за домовленістю сторін у процентах від простроченої суми заборгованості в розмірі: 60,00% (п.1.5. та 2.1.1.2.12 договору). Відповідач підписав заяву про приєднання до умов та правил надання банківських послуг власноручно на планшеті, що відповідає вимогам Постанови НБУ 13.12.2019 №151 «Про затвердження Положення про застосування цифрового власноручного підпису в банківській системі України». В подальшому відповідачем було додатково отримано наступні кредитні картки: номер [NUMBER] строк дії - 01/27, тип Універсальна та номер 5457082504812384 строк дії - 01/27, тип Універсальна. Відповідач користувався кредитним лімітом, але припинив надавати своєчасно позивачу грошові кошти для погашення заборгованості за кредитом, відсотками, а також іншими витратами відповідно до умов договору, що має відображення у розрахунку заборгованості за договором та підтверджується випискою за рахунком. В редакції умов та правил, у разі порушення відповідачем зобов`язань з погашення заборгованості по кредиту протягом 180-ти днів з моменту виникнення таких порушень, на підставі ст.ст. 212, 611, 651 Цивільного кодексу України терміном повернення кредиту встановлюється 180-й день з моменту порушення зобов`язань клієнта з погашення кредиту. На 180-й день з моменту порушення зобов`язань клієнта з погашення кредиту клієнт зобов`язаний повернути банку кредит, проценти за користування кредитом, неустойку та виконати інші зобов`язання за договором в повному обсязі. Тобто сторони згідно до ст. 212 ЦКУ передбачили відкладальну обставину внаслідок виникнення якої, терміном повернення кредиту встановлюється 180-й день з моменту порушення зобов`язань відповідача з погашення кредиту. Внаслідок порушення відповідачем зобов`язання щодо повернення чергової частини суми кредиту у строк, передбачений договором не виконав, тому банк звертається до суду з вимогою повернення всієї суми кредиту. У зв`язку з порушеннями зобов`язань станом на 26.05.2025 відповідач [PERSON] має загальну заборгованість перед банком у розмірі 173189,33 грн, яка складається з наступного: - 140992,48 грн заборгованість за тілом кредита; -32196,85 грн заборгованість за простроченими відсотками за користування кредитом. Позивач просить стягнути з відповідача вказану заборгованість станом 26.05.2025 та судовий збір. 20.06.2025\~ухвалою Таращанського районного суду Київської області відкрито провадження у справі та призначено до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін. 02.09.2025 від відповідача [PERSON] надійшло клопотання про відкладення розгляду справи до завершення воєнного стану (зупинення провадження у даній справі) по причині перебування відповідача [PERSON] на військові\~ службі у в/ч [NUMBER] до завершення воєнного стану в Україні (а.с.106). Крім того, згідно поданого 02.09.2025 року клопотання про скасування нарахованих відсотків за кредитним договором вважає, що нарахування банком процентів за користування кредитом відповідачу в період дії воєнного стану є незаконними та просить суд зобов`язати позивача здійснити перерахунок заборгованості без урахування незаконно нарахованих відсотків. У разі якщо відсотки вже були стягнуті, зобов`язати повернути їх відповідачу (а.с.108). 13.10.2025\~від відповідача\~ [PERSON] \~надійшло клопотання\~про розтермінування\~кредитної заборгованості\~на 5\~років та\~перерахунок відсотків,\~штрафів і\~пені в\~якому відповідач\~зазначає,\~що на\~даний час\~є військовослужбовцем, а отже, виходячи зі змісту ч. 15 ст. 14 Закону України «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей», немає підстав для нарахування та стягнення відсотків за користування кредитними коштами та штрафних санкцій. Вважає, що нарахування банком процентів за користування кредитом відповідачу як військовослужбовцю є необґрунтованими та відсутні правові підстави для задоволення позову у цій частині. Вказує,\~що відповідно\~до ст.5\~Закону України\~«Про судовий\~збір»,\~звільнений від\~сплати судового\~збору та\~судових витрат\~під час\~виконання військової\~служби. Просить суд розтермінувати виконання його кредитної заборгованості на 5 років, зобов`язати позивача здійснити перерахунок заборгованості без урахування незаконно нарахованих відсотків, штрафів, пені з початку дії воєнного стану та його (відповідача) мобілізації. Зупинити подальше нарахування штрафних санкцій та пені на час воєнного стану і період розтермінування (а.с 159). Ухвалою Таращанського\~районного суду\~Київської області\~від 13.10.2025 у задоволенні клопотання відповідача [PERSON] про зупинення провадження у справі з відмовлено (а.с.168). Від представника\~позивача поступили\~письмові заперечення\~на клопотання\~відповідача про\~скасування нарахованих\~відсотків за\~кредитним договором,\~в яких\~зазначено,\~що сторона\~позивача не\~погоджується з\~обставинами,\~викладеними у\~клопотанні відповідача. Зазначає,\~що для\~підтримки клієнтів\~ПриватБанк з\~01.03.2022\~року до\~01.06.2022\~року запровадив\~кредитні канікули\~для фізичних\~осіб за\~всіма кредитними\~картками.\~Це пільгові\~умови договору,\~коли клієнти\~мають право\~не вносити\~обов`язковий\~мінімальний платіж. Кредитні канікули\~означають,\~що банк\~не штрафував\~за прострочені\~платежі. Кредитні канікули\~не означають\~відсутність процентів\~за користування\~кредитними коштами. Додатково до\~канікул,\~у березні\~ПриватБанк встановив\~кредитну ставку\~0,001%,\~практично зробивши\~користування кредитними\~коштами безкоштовним. З 01.04.2022 року банк частково повернув деякі тарифи, при цьому знизивши їх порівняно з довоєнним рівнем. Так, було встановлено пільговий розмір кредитної ставки на рівні 1,7%, що є вдвічі меншим, ніж до війни. Проценти нараховувались і у травні, але до 01.06.2022 року за кредитними канікулами погашення платежу не було обов`язковим. З 01.09.2022 року відсоткова ставка була повернута до рівня 3,5% на місяць, про розмір якої клієнт був проінформований. Обставини, на які посилається у своїй заяві відповідач, не можуть бути підставою для відмови у задоволенні позовних вимог банку. Звертає увагу суду, що банком не заявлено стягнення з відповідача неустойки за наданим кредитом (а.с.170-173). 27.10.2025\~від відповідача\~ [PERSON] \~надійшло клопотання\~про відкладення\~розгляду справи\~до завершення\~воєнного стану,\~ в\~зв`язку\~з перебування\~відповідача [PERSON] \~на військові\~ службі\~(а.с.200-202)\~та клопотання\~про перерахунок та\~повернення відсотків\~за кредитним\~договором,\~в якому\~відповідач зазначає,\~що на\~даний час\~є військовослужбовцем,\~а отже,\~виходячи зі\~змісту ч.\~15\~ст.\~14\~Закону України\~«Про соціальний\~і правовий\~захист військовослужбовців\~та членів\~їх сімей»,\~немає підстав\~для нарахування\~та стягнення\~відсотків за\~користування кредитними\~коштами. Просить суд зобов`язати позивача здійснити перерахунок відсотків з моменту його (відповідача) мобілізації. Повернути неправомірно нараховані та стягнуті відсотки (а.с.203). Ухвалою Таращанського районного суду Київської області від 28.10.2025 у задоволенні клопотання відповідача [PERSON] про зупинення провадження у справі, відмовлено (а.с.208-210). Представник позивача АТ КБ «ПриватБанк» у судовому засіданні в режимі відео конференції позовні вимоги підтримала та просила задовольнити їх повністю. Відповідач [PERSON] \~в судове\~засідання не\~з`явився,\~про день,\~час та\~місце розгляду\~справи повідомлений\~належним чином.\~У поданих\~до суду\~клопотаннях зазначав,\~що не\~може приймати\~участь у\~судових засіданнях\~у зв`язку\~з проходженням\~ним військової\~служби. Відповідно до\~ст. 274 ЦПК України, справа розглядалася в порядку спрощеного позовного провадження, з викликом сторін. Судом встановлено, що відповідач [PERSON] звернувся до АТ КБ «ПриватБанк» з метою отримання банківських послуг, у зв`язку з чим підписав заяву № б/н від 22.09.2021(а.с.10-21). Також відповідач підписав паспорт споживчого кредиту від 22.09. 2021 року (а.с. 22-26) У заяві про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг визначено розмір процентної ставки 42,0 % для карт Універсальна та 40,8 % для карт Універсальна GOLD, порядок повернення кредиту, наслідки прострочення виконання та невиконання зобов`язань за договором, розмір процентної ставки, яка застосовується при невиконанні зобов`язання 84% для карт Універсальна та 81,6% для карт Універсальна GOLD. Повернення кредиту здійснюється шляхом: - договірного списання з рахунку Клієнта, в т.ч. за рахунок кредитного ліміту, в розмірі процентів, які підлягають сплаті за цим Договором, 1-го числа календарного місяця, наступного за місяцем, у якому було здійснено трати за рахунок кредитного ліміту, за умови наявності невикористаного кредитного ліміту та за відсутності прострочених зобов`язань Клієнта; - внесення Клієнтом коштів в розмірі мінімального обов`язкового платежу на поточний рахунок, для якого відкрито кредитну картку, до останнього календарного числа (включно) місяця, наступного за місяцем, у якому було здійснено витрати за рахунок кредитного ліміту. Розмір мінімального обов`язкового платежу: - \~ \~ \~ \~5% від заборгованості, але не менше 100 грн, щомісячно; - \~ \~ \~ \~у разі прострочення з 31-го дня - 10% від заборгованості; - \~ \~ \~ \~у разі прострочення з 181-го дня 100% від заборгованості. Цю Заяву про приєднання до умов та правил надання банківських послуг відповідачем підписано власноруч на планшеті. Вищезазначена заява містить розділ «Угода про використання простого електронного підпису». Зі змісту розділу вбачається, що Банк та клієнт узгодили при наданні банком будь-яких послуг, в тому числі, але не виключно, послуг з переказу коштів, укладення між сторонами кредитних договорів та будь-яких інших правочинів використання простого електронного підпису (а.с.14 на зв.). Умови договору про споживчий кредит можуть відрізнятися від інформації, наведеної в цьому Паспорті споживчого кредиту, та будуть залежати від проведеної кредитодавцем оцінки кредитоспроможності споживача з урахуванням, зокрема, наданої ним інформації про майновий та сімейний стан, розмір доходів тощо. Відповідач отримав платіжний інструмент кредитну картку номер [NUMBER] , строк дії - 08/22, тип Універсальна, кредитну картку номер [NUMBER] строк дії - 01/27, тип Універсальна та кредитну картку номер [NUMBER] строк дії - 01/27, тип Універсальна. що підтверджується випискою по рахунку (а.с.41-61 та зв.). З виписки за договором б/н за період з 01 вересня 2021 року по 26 травня 2025 року вбачається, що [PERSON] отримав кредитні кошти та користувався ними. Згідно з розрахунком заборгованості за договором б/н від 22.09.2021 року, укладеним між АТ КБ «Приватбанк» та [PERSON] , станом на 26 травня 2025 року заборгованість за тілом кредиту 140992,48 грн, заборгованість за простроченими відсотками 32196,85 грн, загальна заборгованість за наданим кредитом 173189,33 грн (а.с.27-40) В процесі користування кредитним рахунком відповідач не надавав своєчасно банку грошові кошти для погашення заборгованості за борговими зобов`язаннями. Оцінивши зміст позовних вимог та їх обґрунтування, встановлені обставини, докази, що підтверджують ці обставини, позицію сторін і доводи відповідача, суд дійшов такого висновку. Кожна особа, як слідує зі змісту ч. 1 ст. 4 ЦПК України, має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Згідно ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Статтею 13 ЦПК України встановлено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданих відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до положень ч.ч. 1, 2 ст. 207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). У відповідності з ч. 2 ст. 639 ЦК України якщо сторони домовилися укласти договір у певній формі, він вважається укладеним з моменту надання йому цієї форми, навіть якщо законом ця форма для даного виду договорів не вимагалася. Згідно з ч.1 ст. 1046 ЦК України договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками. Частиною 1 ст. 638 ЦК України передбачено, що договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Відповідно до частини першої статті 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти (частина перша статті 1048 ЦК України). Частиною другою статті 1054 ЦК України встановлено, що до відносин за кредитним договором застосовуються положення параграфа 1 цієї глави, якщо інше не встановлено цим параграфом і не випливає із суті кредитного договору. Кредитний договір укладається у письмовій формі. Кредитний договір, укладений з недодержанням письмової форми, є нікчемним (стаття 1055 ЦК України). Згідно із частиною першою статті 633 ЦК України публічним є договір, в якому одна сторона - підприємець взяла на себе обов`язок здійснювати продаж товарів, виконання робіт або надання послуг кожному, хто до неї звернеться (роздрібна торгівля, перевезення транспортом загального користування, послуги зв`язку, медичне, готельне, банківське обслуговування тощо). Умови публічного договору встановлюються однаковими для всіх споживачів, крім тих, кому за законом надані відповідні пільги. Як вбачається з матеріалів справи, 22 вересня 2021 року відповідач [PERSON] підписав Заяву про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг у Приватбанку. Відповідно до змісту вказаної Заяви про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг у Приватбанку відповідач підтвердив свою згоду на те, що підписана заява разом із, Умовами та Правилами надання банківських послуг, а також Тарифами становить між ним та банком договір про надання банківських послуг. Крім того дана заява містить Умови та Правил надання банківських послуг в ПриватБанку на дату приєднання та підписання їх клієнтом, і якими визначено, у тому числі: пільговий період користування коштами, процентна ставка, права та обов`язки клієнта (позичальника) і банку, відповідальність сторін, зокрема пеня за несвоєчасне погашення кредиту та/або процентів, штраф за порушення строків платежів за будь-яким із грошових зобов`язань та їх розміри і порядок нарахування. З матеріалів справи та наданої позивачем довідки вбачається, що [PERSON] були видані кредитні картки: [NUMBER] строк дії - 01/27, тип Універсальна та кредитну картку номер [NUMBER] строк дії - 01/27, тип Універсальна. що підтверджується випискою по рахунку (а.с.41-61 та зв.). Інформація про отримання кредитних коштів відповідачем, їх суми та розмір сплачених коштів відповідачем на погашення заборгованості - підтверджується випискою з особового рахунку, відкритого банком на ім`я відповідача [PERSON] . Суд зазначає, що відповідач у поданому клопотанні фактично підтвердив факт отримання ним кредитних коштів. Доказів належного виконання зобов`язань по сплаті кредиту (щодо повернення кредитних коштів, а також сплати відсотків) відповідач суду не надав, не подав будь-яких доказів на спростування користування ним наданими йому кредитними коштами, а також не подав будь-яких доказів на спростування наданого позивачем розрахунку заборгованості. Більше того, відповідачем не надано суду контррозрахунок суми заборгованості, який суд міг би належним чином оцінити про невірність наданого позивачем розрахунку. Відтак, у суду відсутні підстави для того, що піддати сумніву нараховану позивачем суму боргу, враховуючи, що вона підтверджена наданими позивачем доказами. Із виписки за договором № б/н по особовому рахунку [PERSON] за період з 01.09.2021 по 26.05.2025 вбачається, що відповідач користувався кредитними коштами, зокрема перераховував кошти на інші рахунки, купував товари в магазинах та супермаркетах за рахунок кредитних коштів, оплачував послуги у тому числі і з використанням кредитного ліміту та частково виконував свої кредитні зобов`язання щодо повернення цих коштів. Доказами, які підтверджують наявність заборгованості та її розмір є первинні документи, оформлені відповідно до статті 9 Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність». Згідно із вказаною нормою закону підставою для бухгалтерського обліку господарських операцій є первинні документи, які фіксують факти здійснення господарських операцій. Первинні документи повинні бути складені під час здійснення господарської операції, а якщо це не можливо - безпосередньо після її закінчення. Для контролю та впорядкування оброблення даних на підставі первинних документів можуть складатися зведені облікові документи. Відповідно до пунктів 60-62, 65 Положення «Про організацію бухгалтерського обліку, бухгалтерського контролю під час здійснення операційної діяльності в банках України», затвердженого постановою Правління НБУ № 75 від 04.07.2018 року, особові рахунки є регістрами аналітичного обліку, що вміщують записи про операції, здійснені протягом операційного дня. Форма особових рахунків затверджується банком самостійно залежно від можливостей програмного забезпечення. Особові рахунки та виписки з них мають містити такі обов`язкові реквізити: 1) номер особового рахунку; 2) дату здійснення останньої (попередньої) операції; 3) дату здійснення поточної операції; 4) код банку, у якому відкрито рахунок; 5) код валюти; 6) суму вхідного залишку за рахунком; 7) код банку-кореспондента; 8) номер рахунку кореспондента; 9) номер документа; 10) суму операції (відповідно за дебетом або кредитом); 11) суму оборотів за дебетом та кредитом рахунку; 12) суму вихідного залишку. Виписки з особових рахунків клієнтів є підтвердженням виконаних за день операцій і призначаються для видачі або відсилання клієнту. Інформація про стан особових рахунків клієнт. Аналогічного висновку дійшов Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду у постанові від 16 вересня 2020 року у справі № 200/5647/18 (провадження № 61-9618св19). Оскільки наявними в матеріалах справи письмовими доказами підтверджується факт укладення між сторонами договору та факт існування за договором заборгованості у розмірі 173 189 грн. 33 коп. внаслідок неналежного виконання відповідачем своїх обов`язків по сплаті кредиту, висновок суду про відмову в стягненні з відповідача на користь позивача заборгованості за тілом кредиту в повному обсязі є необґрунтованим. Щодо посилання відповідача не неправомірність нарахування відсотків за користування кредитними коштами відповідачу як військовослужбовцю, суд зазначає наступне. З матеріалів справи вбачається, що [PERSON] призвано по мобілізації 24 листопада 2024 року у військову частину [NUMBER] ОК «Північ» (а.с.107). Згідно військового квитка [NUMBER] встановлено, що [PERSON] з 24.11.2024 року був призваний на військову службу згідно Указу Президента України №69/2022 від24.02.2022 року по мобілізації (а.с.161-162). Відповідно до частини 15 статті 14 Закону України «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей» військовослужбовцям, призваним на військову службу за призовом під час мобілізації, на особливий період, на весь час їх призову, а військовослужбовцям під час дії особливого періоду, які брали або беруть участь у здійсненні заходів із забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії Російської Федерації у Донецькій та Луганській областях, забезпеченні їх здійснення, які перебували або перебувають безпосередньо в районах та у період здійснення зазначених заходів, - штрафні санкції, пеня за невиконання зобов`язань перед підприємствами, установами і організаціями усіх форм власності, у тому числі банками, та фізичними особами, а також проценти за користування кредитом не нараховуються, крім кредитних договорів щодо придбання майна, яке віднесено чи буде віднесено до об`єктів житлового фонду (житлового будинку, квартири, майбутнього об`єкта нерухомості, об`єкта незавершеного житлового будівництва, майнових прав на них), та/або автомобіля. Підставами для отримання пільг військовослужбовцями під час дії особливого періоду є: 1.Для військовослужбовців, призваних на військову службу за призовом під час мобілізації, на особливий період - довідка за Формами 5 або 6 Інструкції з діловодства у Збройних Силах України, затвердженої наказом Генерального штабу Збройних Сил України від 07.04.2017 № 124 (далі - Інструкція) та витяг із наказу або довідка про призов військовозобов`язаного або резервіста на військову службу за призовом від час мобілізації, на особливий період, видана територіальним центром комплектування та соціальної підтримки (раніше - військовим комісаріатом), військовою частиною, органом військового управління, військовим навчальним закладом, установою та організацією Збройних сил України. 2.Для військовослужбовців, які проходять військову службу всіх видів, передбачених частиною шостою статті 2 Закону України «Про військовий обов`язок і військову службу» (крім осіб, зазначених в пункті 1 цього листа), які брали або беруть участь у здійсненні заходів із забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії Російської Федерації у Донецькій та Луганській областях, забезпеченні їх здійснення, які перебували або перебувають безпосередньо в районах та у період здійснення зазначених заходів - довідки за Формами 5 або 6 Інструкції та довідка за Формою, яка встановлена додатком 4 до Порядку надання та позбавлення статусу учасника бойових дій осіб, які захищали незалежність, суверенітет та територіальну цілісність України і брали безпосередньо участь в антитерористичній операції, забезпеченні її проведення чи у здійсненні заходів із забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії Російської Федерації в Донецькій 4 та Луганській областях, забезпеченні їх здійснення, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 20.08.2014 № 413. Отже, військовослужбовці, які надали вищезазначені документи мають право на пільги, визначені пунктом 15 статті 14 Закону про захист військовослужбовців. При цьому слід зазначити, що саме у разі надання вище зазначених документів, відповідач має право на пільги, тобто в даному випадку відповідач мав повідомити кредитора, що він є військовослужбовцем та надати відповідні документи щодо застосування відповідної пільги. Національний банк України у своєму листі від 02.09.2014 № 18-112/48620 надав роз`яснення, що для звільнення від нарахування штрафів, пені та відсотків за користування кредитом мобілізовані позичальники повинні надати банку перелік документів, встановлений листом Міністерства оборони України від 21.08.2014 № 322/2/7142. Такими документами є: військовий квиток, в якому у відповідних розділах здійснюються службові відмітки, або довідка про призов військовозобов`язаного на військову службу, видана військовим комісаріатом або військовою частиною, а для резервістів витяг із наказу або довідка про зарахування до списків військової частини, які видаються військовою частиною. Тобто на вказані пільги мають право лише мобілізовані позичальники. Верховний Суд у постанові від 15 липня 2020 року у справі № 199/3051/14 (провадження № 61-10861св18) виклав висновок про перелік необхідних документів доведеності статусу особи, яка має право на пільги, визначені пунктом 15 частини третьої статті 14 Закону України «Про «Про соціальний і правовий статус військовослужбовців та членів їх сімей». У цій постанові Верховний Суд зазначив, що Національний банк України листом від 02 вересня 2014 року № 18-112/48620 надав роз`яснення, що для звільнення від нарахування штрафів, пені та відсотків за користування кредитом мобілізовані позичальники повинні надати банку перелік документів, встановлений листом Міністерства оборони України від 21 серпня 2014 року № 322/2/7142. Проте відповідачем не надано суду доказів, що він звертався до кредитора з відповідною заявою та надавав відповідні документи. Отже, в даному випадку відсутні підстави для застосування до спірних правовідносин частини 15 статті 14 Закону України «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей». Також ч. 15 ст. 14 Закону України «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей» вказує саме на неможливість звільнення від відповідальності за невиконання грошового зобов`язання, а не на звільнення від виконання зобов`язання. Тобто, відповідно до ч. 15 ст. 14 Закону України «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей», обов`язок виконання взятих на себе зобов`язань нікуди не зникає, боржник звільняється лише від штрафних санкцій, які він зобов`язаний сплатити у разі їх неналежного виконання. Крім цього, звільнення позичальника від виконання своїх зобов`язань з повернення кредиту (позики), сплати процентів за користування ним або відтермінування таких платежів Законом України «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо дії норм на період дії воєнного стану» не передбачено. Окрім цього вказаний кредитний ліміт відповідачем було отримано в 2021 році. Відповідно до наданих довідок відповідач на той час не перебував на військовій службі, а отже твердження відповідача щодо неможливості стягнення відсотків з останнього є безпідставними. Враховуючи,\~що відповідачем\~зобов`язання\~з повернення\~коштів за\~договором не\~виконано,\~а при\~порівнянні розрахунку\~заборгованості та\~виписки з\~особового рахунку\~відповідача,\~наданих позивачем\~вбачається,\~що суми\~використаних кредитних\~коштів,\~зазначені у\~виписці відповідають\~сумам,\~зазначеним у\~розрахунку заборгованості позовні вимоги у вказаній частині є доведеними та обґрунтованими. Щодо розподілу судових витрат суд зазначає наступне: Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: 1) у разі задоволення позову - на відповідача; 2) у разі відмови в позові - на позивача; 3) у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. За подання до суду позовної заяви про стягнення з відповідача заборгованості за кредитним договором на загальну суму 173189,33 грн., позивачем відповідно до вимог ст. 4 Закону України «Про судовий збір» сплачено судовий збір в сумі 2422 грн. 40 коп., що підтверджується платіжною інструкцією № BOJ60B4AZ4 від 30.05.2025 (а.с. 5). Оскільки, позовна заява подана АТ КБ «ПриватБанк» до суду в електронному вигляді з використанням підсистеми ЄСІТС «Електронний суд», тому у відповідності до вимог Закону України «Про судовий збір» застосовується понижуючий коефіцієнт для обчислення судового збору. Відповідач [PERSON] \~у своєму\~клопотанні від\~13.10.2025\~(а.с.159) зазначав, про те, що відповідно до ст.5 Закону України «Про судовий збір», він звільнений від сплати судового збору та судових витрат під час виконання ним (відповідачем) військової служби. У п. 12 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» вказано, що від сплати судового збору звільняються військовослужбовці, військовозобов`язані та резервісти, які призвані на навчальні (або перевірочні) та спеціальні збори, - у справах, пов`язаних з виконанням військового обов`язку, а також під час виконання службових обов`язків. У п. 13 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» вказано, що від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України - у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав. Однак, для звільнення від сплати судового збору на підставі пункту 12 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» особа повинна мати статус військовослужбовця, а спір у справі повинен бути пов`язаний із проходженням нею військової служби, тобто професійною діяльністю особи, пов`язаною із обороною України. Аналогічна правова позиція висловлена Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 12 лютого 2020 року у справі №640/7310/19. Тому відповідно до ст. 141 ЦПК України, у зв`язку із задоволенням позову, вказаний судовий збір підлягає стягненню з відповідача на користь позивача. На підставі наведеного, ст.ст. 15, 16, 205, 207, 509, 512-514, 516, 525, 526, 626, 628, 629, 633, 634, 638, 1048, 1054, 1055, 1077, 1078, 1081, ЦК України, ст.ст. 3, 11, 12 ЗУ «Про електронну комерцію»,

Outcome: approved