Jurisdiction: civil
Date: 2025-10-21 00:00:00

В обґрунтування\~позовних вимог\~представник позивача\~зазначає,\~що 25.03.2020 року між ПАТ "Українська страхова компанія "Княжа Вієнна Іншуранс Груп" та ПАТ "Миронівський хлібопродукт" було укладено договір добровільного страхування наземного транспорту № 06/107-69-001819/20. Предметом даного договору були майнові права пов`язані з транспортним засобом "Scania", державний номерний знак " [NUMBER] ". 20.08.2021 року [PERSON] , керуючи транспортним засобом "Peugeot" державний реєстраційний номер " [NUMBER] " допустив зіткнення з автомобілем" Scania", державний номерний знак " [NUMBER] ". Внаслідок вищевказаної ДТП транспортним засобам було завдано механічних пошкоджень. Відповідно до постанови суду від 12.10.2021 року по справі № 278/2746/21, відповідача визнано винним за ст. 124 КУпАП України. Відповідно до умов договору позивачем здійснило виплату страхового відшкодування. Оскільки, цивільно-правова відповідальність відповідача була застрахована у Приватному акціонерному товаристві "Страхова компанія "Універсальна", яка виплатила страхове відшкодування ПрАТ "УСК "Княжа Вієнна Іншуранс Груп" в розмірі 31 763 грн. 25 коп. Позивач просить стягнути з відповідача різницю між фактичним розміром шкоди і страховим відшкодуванням та судові витрати зі сплати судового збору. Представник позивача не з`явився в судове засідання. Згідно до поданої заяви позов підтримує та просить справу розглядати без його участі. В разі неявки відповідача не заперечує щодо можливості проведення заочного розгляду справи. Відповідач не з`явився в судове засідання. Згідно до положень ЦПК України про порядок повідомлення особи про час та місце судового засідання відповідач є належним чином повідомленим про час та місце судового розгляду даної цивільної справи. Крім того, на веб-сайті суду розміщується список справ, що призначені судом до розгляду, і така інформація є відкритою, загальнодоступною та зрозумілою; і при бажанні відповідач мав можливість отримати інформацію про дату і час розгляду справи. Від сторони не надходили заяви про відкладення розгляду справи чи про слухання справи без його участі. Відзив на позов до суду не подав. Верховний Суд у постанові від 18 березня 2021 року у справі № 911/3142/19 сформував правовий висновок про те, що направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, а, у даному випадку, суду (постанова Великої Палати Верховного Суду від 25 квітня 2018 року у справі № 800/547/17), постанови Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 27 листопада 2019 року у справі № 913/879/17, від 21 травня 2020 року у справі № 10/249-10/19, від 15 червня 2020 року у справі № 24/260-23/52-б). Крім того, у постанові від 10 травня 2023 року у справі № 755/17944/18 Верховний Суд зазначав, що наявна у справі довідка поштового відділення з позначкою про неможливість вручення судової повістки у зв`язку «відсутній за вказаною адресою» вважається належним повідомленням сторони про дату судового розгляду. Зазначене свідчить про умисне неотримання судової повістки. Зазначене узгоджується із правовою позицією Великої Палати Верховного Суду, викладеною у постановах: від 09 серпня 2019 року у справі№ 906/142/18, провадження № 12-109гс19; від 12 грудня 2018 року у справі № 752/11896/17, провадження № 14-507цс18. ЄСПЛ також зазначив, що хоча загальна концепція справедливого судового розгляду та фундаментальний принцип змагальності провадження вимагають, щоб судові документи були належним чином вручені учаснику судового процесу,\~стаття 6 Конвенції не заходить так далеко, щоб зобов`язувати національні органи влади забезпечити бездоганне функціонування поштової системи\~(див., наприклад, згадане вище рішення у справі Лазаренко та інші, § 37, і, у контексті статті 8 Конвенції, Foley v. the United Kingdom (dec.), № 39197/ 98, 11 вересня 2001 року)». Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (§ 66 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі "Смірнова проти України"). Суд наголошує, що відкладення розгляду справи\~є правом та прерогативою суду, основною передумовою для якого є не відсутність у судовому засіданні представників сторін чи учасників справи, а\~неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні. Суд вважає, що справу можливо розглянути на підставі наявних доказів, участь сторін у справі не є обов`язковою. Тому суд вважає за можливе застосувати положення ЦПК України щодо можливості проведення заочного розгляду справи. Дослідивши докази, надані сторонами на виконання вимог ст. 81 ЦПК України і які сторони вважають достатніми для обґрунтування і заперечення своїх позовних вимог, з`ясувавши фактичні обставини справи суд вважає, що позов підлягає до задоволення. Обставини, встановлені судом. Як встановлено в судовому засіданні, 25.03.2020 року між Приватним акціонерним товариством "Українська страхова компанія "Княжа Вієнна Іншуранс Груп" та Приватним акціонерним товариством "Миронівський хлібопродукт" було укладено договір добровільного страхування наземного транспорту № 06/107-69-001819/20. Предметом даного договору були майнові інтереси страхувальника, пов`язані з володінням, користуванням та розпорядженням транспортним засобом "Scania", державний номерний знак " [NUMBER] ". У відповідності до умов вказаного договору страхування позивач взяв на себе зобов`язання у разі настання страхового випадку сплатити на користь страхувальника страхове відшкодування. 20.08.2021 року відповідач - [PERSON] , керуючи транспортним засобом "Peugeot", державний реєстраційний номер " [NUMBER] " допустив зіткнення з автомобілем "Scania", державний номерний знак " [NUMBER] ". Внаслідок вищевказаної ДТП транспортним засобам було завдано механічних пошкоджень. Відповідно до постанови суду від 12.10.2021 року у справі № 278/2746/21, відповідача визнано винним за ст. 124 КУпАП України. У пунктах 60, 63 Рішення Європейського суду з прав людини у справі «Ющенко та інші проти України» (заяви №№ 73990/01, 7364/02, 15185/02 і 11117/05) констатовано: «… право на справедливий судовий розгляд, яке передбачене пунктом 1 статті 6 Конвенції та розтлумачене в контексті принципів верховенства права та юридичної визначеності, містить вимогу непіддання сумніву рішення суду, коли він остаточно вирішив питання (див. рішення у справі «Брумареску проти Румунії» (Brumarescu v. Romania) [GC], № 28342/95, п. 61)»; за відсутності будь-яких ознак того, що в іншому судовому провадженні мали місце якісь вади, Суд вважає, що нове вирішення тих самих питань може звести нанівець завершене раніше провадження, а це несумісно з принципом юридичної визначеності. Відповідно до\~частини шостої статті 82 ЦПК України\~вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала\~про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. Правова позиція Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду згідно з постановою від 14 вересня 2022 року у справі № 380/1862/20 (щодо преюдиційності рішення суду з приводу наявності чи відсутності складу адміністративного правопорушення) містить такі висновки: \~у частині\~шостій статті\~78\~КАС України\~вказується про\~преюдиційність рішення\~суду щодо\~наявності чи\~відсутності,\~зокрема,\~адміністративного правопорушення\~та вчинення\~його певною\~особою під\~час розгляду\~адміністративної справи\~у межах\~вирішення спору\~про наслідки\~таких дій,\~тобто у\~тій справі\~предметом доказування\~не може\~бути встановлення\~наявності чи\~відсутності складу\~адміністративного правопорушення. Правова позиція Об`єднаної палати\~Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду щодо преюдиційності рішення суду з приводу наявності чи відсутності складу адміністративного правопорушення містить такі висновки: розглядаючи цивільний позов, суд не може досліджувати питання вини особи у ДТП, а може вирішувати питання лише про розмір відшкодування завданої шкоди (постанова Об`єднаної палати\~Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду 05 вересня 2019 року у справі № 234/16272/15-ц, провадження № 61-31395сво18). Отже, обставини вини відповідача у ДТП встановлена рішенням суду та не повинна доказуватися при розгляді іншої справи. З заявою про виплату страхового відшкодування внаслідок настання страхового випадку звернувся страхувальник та надав всі необхідні документи. На підставі даної заяви та наданих потерпілою стороною документів було складено страховий акт. На підставі вище зазначеного страхового акту ПрАТ "Українська страхова компанія "Княжа Вієнна Іншуранс Груп» здійснила виплату страхового відшкодування в розмірі 92 724,03 грн. Оскільки, цивільно-правова відповідальність відповідача була застрахована за полісом обов`язкового страхування № ЕР204405842 у Приватного акціонерного товариства "Страхова компанія "Універсальна", то

Outcome: approved