Jurisdiction: civil
Date: 2025-10-22 00:00:00

30 липня 2025 року [PERSON] , в інтересах якого діє адвокат Брижатий Дмитро Сергійович, через підсистему «Електронний суд», звернулася до Придніпровського районного суду м. Черкаси з вказаною позовною заявою, в якій просить суд розірвати шлюб, укладений з відповідачем [PERSON] , а також стягнути з відповідача аліменти на утримання неповнолітнього сина [PERSON] , [INFO] , у розмірі частини заробітку (доходу) відповідача, але не менше ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно, починаючи стягнення з моменту звернення до суду з позовною заявою і до досягнення дитиною повноліття (вхідний №30573, а.с.1-3). Обгрунтовуючи позовні вимоги, позивач зазначає, що 05 серпня 2010 року між сторонами був укладений шлюб, який зареєстрований відділом державної реєстрації актів цивільного стану по місту Черкаси Черкаського міського управління юстиції, про було зроблено актовий запис №870. У шлюбі в сторін народився син [PERSON] , [INFO] . Як стверджує позивач у мотивувальній частині позовної заяви, підставою для розірвання шлюбу є ті обставини, що у подружжя відсутні спільні інтереси, наявні різні погляди на життя, відсутнє взаєморозуміння. На даний момент подружжя не підтримує шлюбних відносин, у кожного окреме господарство та роздільний бюджет. У теперішній час між позивачем та відповідачем втрачене почуття любові і поваги один до одного. Підсумовуючи викладене, позивач просить суд розірвати шлюб, укладений 05.08.2010 з відповідачем [PERSON] . Крім того позивач у позові вказує, що неповнолітньому сину сторін [PERSON] , не зважаючи на розірвання шлюбу між батьками, повинен бути забезпечений належний рівень життя, необхідний для фізичного, розумового, духовного, морального і соціального розвитку. Такий належний рівень у будь-якому разі не повинен бути меншим, ніж прожитковий мінімум. Оскільки для забезпечення належного рівня життя дитини потрібна фінансова участь обох батьків, а відповідач, який є здоровим, працездатним та таким, що отримує дохід, має об`єктивну можливість сплачувати аліменти на рівні однієї чверті заробітку (доходу). З огляду на викладене, позивач просить суд ухвалити рішення, яким стягнути з відповідача аліменти на утримання неповнолітнього сина [PERSON] , [INFO] , у розмірі частини заробітку (доходу) відповідача, але не менше ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно, починаючи стягнення з моменту звернення до суду з позовною заявою і до досягнення дитиною повноліття. Ухвалою Придніпровського районного суду м. Черкаси від 05 серпня 2025 року прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за позовом [PERSON] до [PERSON] про розірвання шлюбу та стягнення аліментів на утримання неповнолітньої дитини; визнано справу малозначною, а її розгляд вирішено здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін; призначено розгляд справи по суті о 15 год 30 хв 28 серпня 2025 року в приміщенні Придніпровського районного суду м. Черкаси (а.с.19-20). Судове засідання, призначене о 15 год 30 хв 28 серпня 2025 року, не відбулося в зв`язку із зайнятістю складу суду в розгляді іншої цивільної справи №711/5394/25, про що секретарем судових засідань Овезовою Ю.В. складена довідка (а.с.38). Розгляд цивільної справи №711/6968/25 був відкладений до 15 год 30 хв 23 жовтня 2025 року. У визначений судом день та час позивач [PERSON] та її представник адвокат Брижатий Д.С. у судове засідання не з`явилися, про день, час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином, а саме: позивач [PERSON] - шляхом направлення судової повістки про виклик у судове засідання на адресу місця проживання, що вказана у вступній частині позовної заяви: [ADDRESS] (а.с.43); представник позивача адвокат Брижатий Д.С. шляхом направлення судової повістки про виклик до суду до електронного кабінету в підсистемі «Електронний суд», що була отримана цим учасником справи 29.08.2025 о 11 год 02 хв 46 сек (а.с.41 зворот). Пунктом 2 ч.4 ст.128 ЦПК України передбачено, що днем вручення судової повістки є день отримання судом повідомлення про доставлення судової повістки до електронного кабінету особи. Частиною 5 ст.130 ЦПК України передбачено, що вручення судової повістки представникові учасника справи вважається врученням повістки і цій особі. У зв`язку з викладеним, суд дійшов висновку, що позивач [PERSON] та її представник адвокат Брижатий Д.С. були належним чином повідомлені про день, час та місце розгляду справи. Водночас представник позивача адвокат Брижатий Д.С., 10.09.2025 через підсистему «Електронний суд», подав заяву, в якій виявив волю на розгляд справи без участі як позивача, так і його як її представника; позовні вимоги підтримав повністю; проти ухвалення заочного рішення не заперечує (вхідний №35866, а.с.42). Відповідач [PERSON] в судове засідання 23 жовтня 2025 року о 15 год 30 хв не з`явився, про причини неявки не повідомив, хоча про місце, день і час розгляду справи був повідомлений належним чином, заяв чи клопотань про проведення судового засідання без його участі до суду не подав, відзиву до суду не направив (відповідно до вимог ч.8 ст. 178 ЦПК України, у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами). У зв`язку з цим 23 жовтня 2025 року суд постановив ухвалу про заочний розгляд справи за позовом [PERSON] до [PERSON] про розірвання шлюбу та стягнення аліментів на утримання неповнолітньої дитини. У цьому судовому рішенні суд детально виклав підстави для проведення заочного розгляду справи, а тому повторно їх зазначати у судовому рішенні по суті спору суд не вбачає підстав. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Оскільки справа слухалась у відсутність всіх учасників справи, тому фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Суд, дослідивши матеріали справи, врахувавши процесуальну позицію представника позивача, висловлену письмово, дійшов таких висновків. Судом встановлено,\~що позивач\~ [PERSON] \~та відповідач\~ [PERSON] 05\~серпня 2010\~року уклали\~шлюб,\~який у\~цей же\~день зареєстрований\~відділом реєстрації\~актів цивільного\~стану по\~місту Черкаси\~Черкаського міського\~управління юстиції,\~актовий запис\~№870,\~що підтверджується\~копією свідоцтва\~про шлюб\~серії [NUMBER] ,\~що видане\~відділом реєстрації\~актів цивільного\~стану по\~місту Черкаси\~Черкаського міського\~управління юстиції\~05\~серпня 2010\~року,\~і яка\~засвідчена представником\~позивача кваліфікованим\~електронним підписом\~у порядку,\~передбаченому п.27\~Положення про\~порядок функціонування\~окремих підсистем\~(модулів)\~Єдиної судової\~інформаційно-телекомунікаційної\~системи,\~що затверджене\~Рішенням Вищої\~ради правосуддя\~№ 1845/0/15-21 від 17.08.2021 (а.с.12). Із матеріалів цивільної справи №711/6968/25 встановлено, що, станом на день її розгляду, сторони у справі є батьками неповнолітнього сина [PERSON] [INFO] , що підтверджується копією свідоцтва про народження серії [NUMBER] , що видане 25.05.2011 відділом державної реєстрації актів цивільного стану по Придніпровському району міста Черкаси Черкаського міського управління юстиції (а.с.10) Суд, безпосередньо дослідивши усі засоби доказування, що подані сторонами, дійшов таких висновків. Відповідно до положень ч.1 ст.24 СК України, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Згідно ч.3 ст.105 СК України, шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, з урахуванням\~вимог ст.110 цього Кодексу. Частиною 1 ст.110 СК України встановлено, що позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя. Відповідно до ч. 2 ст. 112 СК України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, що має істотне значення. Аналогічні роз`яснення викладено в абз.1 п. 10 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» №11 від 21.12.2007, згідно з якими проголошена Конституцією України охорона сім`ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей. Відповідно до положень ч.2 ст.114 СК України, у разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу. Судом з`ясовано, що немає згоди позивача на продовження шлюбу з відповідачем. Водночас відповідач, будучи належним чином повідомленим про день, час та місце розгляду справи, не подав до суду заяви про надання строку на примирення, тобто не виявив волі на продовження перебування у шлюбі з позивачем. Під час дослідження судом фактичних взаємин між сторонами, дійсних причин розірвання шлюбу встановлено, що надалі спільне життя позивача і відповідача та збереження між ними шлюбу буде суперечити їх інтересам як подружжя за відсутності згоди одного з них (у конкретному випадку позивача) на продовження шлюбу. Побудова сімейних відносин повинна здійснюватися на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, взаємодопомоги і підтримки, які, як встановлено судом, у сторін відсутні. Суд вважає, що причини, які спонукають позивача наполягати на розірванні шлюбу, є обґрунтованими, а збереження шлюбу - суперечитиме спільним інтересам сторін, що має істотне значення, у зв`язку з чим позов про розірвання шлюбу підлягає задоволенню. Крім того, відповідно до положень ст.113 СК України, особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватись цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Оскільки позивач у п.2 прохальної частини позовної заяви від 30.07.2025 (а.с.2 зворот) виявила волю надалі іменуватись прізвищем « [PERSON] », тому суд,

Outcome: approved