Jurisdiction: civil
Date: 2025-10-13 00:00:00

Товариство з обмеженою відповідальністю «БІЗНЕС ПОЗИКА»в системі «Електронний суд» звернулося до суду з позовом до [PERSON] про стягнення заборгованості за кредитним договором, в якому просило стягнути з [PERSON] на користь ТОВ «БІЗНЕС ПОЗИКА» заборгованість за Договором № 509396-КС-001 про надання кредиту від 09.09.2024 в розмірі 25 760,00 грн та витрати по сплаті судового збору в розмірі 2 422,40 грн. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що 09.09.2024 між ТОВ «Бізнес позика» та [PERSON] укладено Договір про надання кредиту № 509396-КС-001 шляхом обміну електронними повідомленнями, підписаний у порядку, визначеному ст. 12 ЗУ «Про електронну комерцію». Відповідно до п.1 Договору, кредитодавець надав позичальникові кредит у розмірі 10 000,00 грн на засадах строковості, поворотності та платності, на умовах сплати процентів за користування кредитом. Пунктом 2. кредитного договору визначено, що протягом строку кредитування процентна ставка за кредитом нараховується на залишок заборгованості по кредиту, наявну на початок календарного дня, за період фактичного користування кредитом, із урахуванням дня видачі кредиту та дня повернення кредиту згідно Графіку платежів. Пунктом 3. кредитного договору встановлений графік платежів, які має здійснювати позичальник для належного виконання умов кредитного договору. ТОВ «БІЗПОЗИКА» свої зобов`язання за Договором кредиту виконало, та надало позичальнику грошові кошти в розмірі 10 000,00 грн шляхом перерахування на її банківську картку, яку нею було вказано при заповнені анкетних даних в особистому кабінеті. Відповідач, у свою чергу, зобов`язання належним чином не виконувала, у зв`язку з чим її заборгованість перед позивачем станом на 20.03.2025 складає 25 760 грн, з яких: 10 000,00 грн - сума прострочених платежів по тілу кредиту; 9 800,00 грн - сума прострочених платежів по процентах; 5 000,00 грн - суми заборгованості по штрафам та 960,00 грн - сума прострочених платежів за комісією, яку позивач просить стягнути з відповідача. Ухвалою судді від 10.04.2025 у справі відкрите спрощене позовне провадження, а також роз`яснено відповідачу його право подати відзив на позовну заяву у строк 15 днів з дня отримання копії ухвали судді про відкриття провадження у справі. Також вказаною ухвалою витребувано з АТ КБ «ПРИВАТБАНК» інформацію, що містить банківську таємницю, а саме: письмовий доказ у вигляді відповідного рішення структурного підрозділу або посадової особи банку, чи у вигляді іншого письмового доказу, який би підтверджував або спростовував факт випуски банківської картки № [NUMBER] (та відкриття під неї відповідного банківського рахунку) на ім`я [PERSON] (РНОКПП [NUMBER] ); письмовий доказ у вигляді виписок про рух коштів по рахунку, який був відкритий для обслуговування банківської картки № [NUMBER] , за період з 09.09.2024 (дата видачі кредиту) по 30.12.2024 (дата закінчення терміну кредитування). Ухвала судді про відкриття провадження у справі була направлена за зареєстрованим місцем проживання відповідача. Однак указаний документ був повернутий оператором поштового зв`язку до суду з відміткою про те, що адресат за зазначеною адресою відсутній. Відповідно до п. 5 ч. 6 ст. 272 ЦПК України відповідач вважається таким, який належним чином отримав копію ухвали судді про відкриття провадження у справі. Станом на день розгляду справи відзив від відповідача [PERSON] до суду не надійшов. За вх. 12853 від 15.05.2025 на виконання ухвали суду від 10.04.2025 від АТ КБ «ПриватБанк» надійшло повідомлення про те, що на ім?я користувача [PERSON] в банку емітовано відповідну карту та надана Виписка по рахунку за період 09.09.2024 - 30.12.2024. Дослідивши матеріали справи, суд встановив такі факти, відповідні їм правовідносини та дійшов таких висновків. Із досліджених доказів судом встановлено, що 09.09.2024 між ТОВ «БІЗНЕС ПОЗИКА» та [PERSON] укладено Договір про надання кредиту № 509396-КС-001 шляхом обміну електронними повідомленнями, підписаний у порядку, визначеному ст. 12 ЗУ «Про електронну комерцію». ТОВ «БІЗНЕС ПОЗИКА» 09.09.2024 направлено [PERSON] пропозицію (оферту) укласти Договір № 509396-КС-001 про надання кредиту, яка 09.09.2024 прийняла (акцепт) пропозицію (оферту) щодо укладення Договору № 509396-КС-001 про надання кредиту на умовах, визначених офертою. ТОВ «БІЗНЕС ПОЗИКА» направило [PERSON] через телекомунікаційну систему одноразовий ідентифікатор UA-5135 на її номер телефону [NUMBER] , який нею було введено/відправлено. Відповідно до п. 1 Договору кредиту ТОВ «БІЗНЕС ПОЗИКА» надало [PERSON] грошові кошти у розмірі 10 000,00 грн на засадах строковості, поворотності, платності, а вона, у свою чергу, зобов`язалася повернути грошові кошти та сплатити проценти за користування кредитом у порядку та на умовах, визначених Договором кредиту та Правилами про надання грошових коштів у кредит. Пунктом 2. кредитного договору визначено, що протягом строку кредитування процентна ставка за кредитом нараховуються на залишок заборгованості по кредиту, наявну на початок календарного дня, за період фактичного користування кредитом, із урахуванням дня видачі кредиту та дня повернення кредиту згідно Графіку платежів. Пунктом 3. кредитного договору встановлений графік платежів, які має здійснювати позичальник для належного виконання умов Кредитного договору. ТОВ «БІЗНЕС ПОЗИКА» свої зобов`язання за Договором кредиту виконало, оскільки надало [PERSON] грошові кошти в розмірі 10 000,00 грн шляхом перерахування на надану нею банківську картку, що підтверджується інформаційною довідкою, в якій зазначено, що була проведена успішна транзакція відносно [PERSON] , відповідно до платіжної інструкції 3011dc7c-6eaf-11ef-b90a-000c29d57ed2_1. Як вбачається із наданої АТ КБ «ПриватБанк» Виписки по рахунку [PERSON] за період з 09.09.2024 - 30.12.2024, остання користувалася наданими їй кредитними коштами. Проте умови кредитного договору [PERSON] не виконувала належним чином, у зв`язку з чим у неї перед позивачем утворилася заборгованість, яка станом на 20.03.2025 складає 25 760 грн, з яких: 10 000,00 грн - сума прострочених платежів по тілу кредиту; 9 800,00 грн - сума прострочених платежів по процентах; 5 000,00 грн - суми заборгованості по штрафам та 960,00 грн - сума прострочених платежів за комісією, що підтверджується наданою випискою по рахунку. Згідно з частиною першою статті 1 ЦК України цивільні відносини засновані на засадах юридичної рівності, вільного волевиявлення та майнової самостійності їх учасників. Свобода договору є однією із загальних засад цивільного законодавства, що передбачено у пункті 3 частини першої статті 3 ЦК України. Одним із основоположних принципів цивільного судочинства є справедливість, добросовісність та розумність, що передбачено у пункті 6 частини першої статті 3 ЦК України. Згідно з приписами ч. 1, п. 1 ч. 2 ст. 11 ЦК України цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки. Підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є: договори та інші правочини. Із аналізу вказаної норми чинного законодавства слідує, що дії учасників цивільних правовідносин мають відповідати певному стандарту поведінки та характеризуватися чесністю, відкритістю та повагою до інтересів іншої сторони чи сторін договору. Відповідно до частин першої, другої статті 207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). Відповідно до вимог статей 626, 628 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Статтею 629 ЦК України передбачено, що договір є обов`язковим для виконання сторонами. Частиною першою статті 638 ЦК України встановлено, що істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. У частинах 1, 3 статті 509 ЦК України вказано, що зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (у тому числі сплатити гроші), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання має ґрунтуватися на засадах добросовісності, розумності та справедливості. Згідно із статтями 525, 526 ЦК України одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом, а зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та умов цього Кодексу. Відповідно до вимог статті 530 ЦК України якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Частиною 2 статті 530 ЦК України визначено, що якщо строк (термін) виконання боржником обов`язку не встановлений або визначений моментом пред`явлення вимоги, кредитор має право вимагати його виконання у будь-який час. Як передбачено статтею 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Згідно зі статтею 1049 ЦК України позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками. Відповідно до частини першої статті 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти (частина перша статті 1048 ЦК України). Частиною другою статті 1054 ЦК України встановлено, що до відносин за кредитним договором застосовуються положення параграфа 1 цієї глави, якщо інше не встановлено цим параграфом і не випливає із суті кредитного договору. Закон України «Про електронну комерцію» є спеціальним законодавчим актом, що регулює правові відносини у сфері електронної комерції під час вчинення електронних правочинів та встановлює певні особливості щодо порядку та умов його укладення (підписання) у порівнянні із загальними правовими нормами щодо порядку укладення правочинів, визначені в чинному законодавстві України. Згідно з пунктом 6 частини першої статті 3 Закону України «Про електронну комерцію» електронний підпис одноразовим ідентифікатором - це дані в електронній формі у вигляді алфавітно-цифрової послідовності, що додаються до інших; електронних даних особою, яка прийняла пропозицію (оферту) укласти електронний договір, та надсилаються іншій стороні цього договору. При цьому одноразовий ідентифікатор - це алфавітно-цифрова послідовність, що її отримує особа, яка прийняла пропозицію (оферту) укласти електронний договір шляхом реєстрації в інформаційно-телекомунікаційній системі суб`єкта електронної комерції, що надав таку пропозицію. Одноразовий ідентифікатор може передаватися суб`єктом електронної комерції, що пропонує укласти договір, іншій стороні електронного правочину засобом зв`язку, вказаним під час реєстрації у його системі, та додається (приєднується) до електронного повідомлення від особи, яка прийняла пропозицію укласти догові (пункт 12 частини першої статті 3 Закону України «Про електронну комерцію»). Відповідача належним чином було ідентифіковано в інформаційно-телекомунікаційній системі позивача, шляхом направлення та прийняття оферти через телекомунікаційну систему за допомогою одноразового ідентифікатора UA-5135, на номер телефону [PERSON] [NUMBER] . Відповідно до частини четвертої статті 14 ЗУ «Про електронну комерцію», ідентифікація особи за допомогою електронного підпису, визначеного статтею 12 цього Закону, має здійснюватися під час кожного входу в інформаційну систему суб`єкта електронної комерції. Відповідач була ознайомлена з умовами кредитування та підписала їх одноразовим ідентифікатором, що підтверджується візуальною формою. За встановленими у цій справі обставинами кредитний договір між сторонами укладено в електронному вигляді, із застосуванням електронного підпису. Тобто, із зазначеного вбачається, що між позивачем та відповідачем укладено договір позики у формі електронного документу з електронними підписами сторін та із запропонованими умовами відповідач ознайомилася та погодилася з ними. При цьому, звертаючись до суду із позовом, ТОВ «БІЗНЕС ПОЗИКА» просить стягнути із відповідача за кредитним договором зокрема і штрафні санкції в розмірі 5 000,00 грн. Відповідно ч. 2 ст. 625 ЦК України боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. Водночас, особа може бути звільнена від цивільного обов`язку або його виконання у випадках, встановлених договором або актами цивільного законодавства (частина четверта статті 14 ЦК України). 15 березня 2022 року був прийнятий Закон України «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо дії норм на період дії воєнного стану», що набрав чинності 17 березня 2022 року. Цим Законом розділ «Прикінцеві та перехідні положення» ЦК України доповнено пунктом 18 такого змісту: «18. У період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування у разі прострочення позичальником виконання грошового зобов`язання за договором, відповідно до якого позичальнику було надано кредит (позику) банком або іншим кредитодавцем (позикодавцем), позичальник звільняється від відповідальності, визначеної статтею 625 цього Кодексу, а також від обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за таке прострочення. Установити, що неустойка (штраф, пеня) та інші платежі, сплата яких передбачена відповідними договорами, нараховані включно з 24 лютого 2022 року за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) за такими договорами, підлягають списанню кредитодавцем (позикодавцем). В Україні воєнний стан, який затверджений Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022 № 2102-ХІ, введений із 05 години 30 хвилин 24.02.2022 строком на 30 діб та неодноразово продовжено, станом на даний час воєнний стан триває. Враховуючи викладене, той факт, що кредитний договір укладено 09.09.2024, у суду відсутні підстави для стягнення заборгованості за штрафними санкціями в сумі 5 000,00 грн, тому позовні вимоги в цій частині не підлягають до задоволення. На підставі викладеного суд вважає, що позовні вимоги необхідно задовольнити частково та стягнути з відповідача на користь позивача заборгованість за кредитним договором № 509396-КС-001 від 09.09.2024 у розмірі 20 760,00 грн, що включає у себе 10 000,00 грн - суму прострочених платежів по тілу кредиту; 9 800,00 грн - суму прострочених платежів по процентах та 960,00 грн - суму прострочених платежів за комісією. З огляду на те, що суд дійшов висновку щодо часткового задоволення позовних вимог, судові витрати по сплаті судового збору покладаються на відповідача пропорційно до задоволених позовних вимог у розмірі 1 952,21 грн.

Outcome: partial