Jurisdiction: civil
Date: 2025-10-12 00:00:00

[PERSON] \~звернуласядо суду із позовною заявою до [PERSON] в якій просила розірвати шлюб між нею та відповідачем. Свою заяву мотивує тим, що з 21.11.2015 перебуває у зареєстрованому шлюбі з відповідачем. Від шлюбу сторони мають неповнолітнього сина [PERSON] , [INFO] . В обґрунтування своїх позовних вимог зазначає, що шлюб з відповідачем фактично припинив своє існування, сторони не ведуть спільного господарства та проживають окремо один від одного, майнового спору не мають, у зв`язку з цим просить суд розірвати шлюб. Позивач зазначає, що подальше подружнє життя та збереження сімейних стосунків з відповідачем не можливе, просить суд розірвати шлюб, строк для примирення не надавати, у зв`язку з безпідставністю. Ухвалою Дергачівського районного суду Харківської області позовну заяву було прийнято до розгляду та відкрито провадження по справі у порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін та надано відповідачу строк для подання відзиву на позовну заяву. Відповідно до ст. 268 ЦПК України, датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складання повного судового рішення. Відповідно до ч. 5 ст. 279 ЦПК України суд розглядає справу у порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з викликом сторін. Беручи до уваги, те що при відкритті провадження у справі визначено проводити її розгляд у порядку спрощеного позовного провадження за наявними у справі матеріалами протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі. Відповідач повідомлений про наявність справи у суді, своєчасно та належним чином, про що свідчить поштовий конверт, який направлявся за адресою місця реєстрації відповідача рекомендованим листом з повідомленням. Відзиву, клопотань чи будь-яких заяв щодо розгляду справи до суду не подавав (а.с. 25). Таким чином, відповідач вважається належним чином повідомленим. Справа розглядається за відсутності учасників справи, тому у відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Відповідно до ст. 268 ЦПК України, датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складання повного судового рішення. Судом встановлено, що [PERSON] та [PERSON] зареєстрували шлюб 21.11.2015 року у Відділі державної реєстрації актів цивільного стану Дергачівського районного управління юстиції у Харківській області, що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії [NUMBER] , актовий запис №193 (а.с. 5). Від шлюбу сторони мають неповнолітнього сина [PERSON] , [INFO] . Із позовної заяви вбачається, що сторони не ведуть спільне господарство, не підтримують сімейно-шлюбні стосунки. Позивач вказує, що майнового спору не має, та просить розірвати шлюб. Відповідно до ч. ч. 3, 4 ст. 56 Сімейного Кодексу України кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до збереження шлюбних відносин, є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканність і може мати наслідки, встановлені законом. Статтею 16 Загальної декларації прав людини від 10 грудня 1948 року передбачено, що чоловіки і жінки користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання. Аналізуючи та оцінюючи всі вищевикладені обставини у їх сукупності, суд прийшов висновку, що шлюб підлягає розірванню, так як сторони мають різні інтереси та погляди, шлюбні відносини існують лише формально, сімейно-шлюбні стосунки сторін розпались і поновлені бути не можуть, тому шлюб має бути розірваний. Згідно ч. 2 ст. 114 Сімейного Кодексу України у разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу. Щодо залишення позивачці [PERSON] прізвищя набутого у шлюбі « [PERSON] ». Норма ст. 113 СК України передбачає, що особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Згідно із положеннями ч. 8 ст. 294 ЦПК України, які на підставі ч. 9 ст. 10 ЦПК України застосовуються і до позовного цивільного судочинства, у рішенні суду про розірвання шлюбу зазначається про вибір прізвища тим з подружжя, який змінив прізвище під час державної реєстрації шлюбу, що розривається. З огляду на викладене та враховуючи, що позивачем заявлено суду про залишення їй прізвища, яке вона отримала на момент реєстрації шлюбу з відповідачем, суд приходить до висновку про необхідність залишення їй прізвища відповідача - « [PERSON] ». Щодо розподілу судових витрат. Згідно з частиною 1 статті 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Позивачем сплачений судовий збір при зверненні до суду у розмірі 1 211 (одна тисяча двісті одинадцять) гривень 20 копійок, що підтверджується квитанцією (а.с. 20). Оскільки позовні вимоги підлягають задоволенню у повному обсязі, належним чином підтверджені судові витрати на сплату судового збору слід стягнути з відповідача на користь позивача. Проте, позивач у позовній заяві просив судові витрати покласти на позивача. Суд вважає, що ця вимога підлягає задоволенню, у зв`язку з чим, судовий збір, сплачений позивачем за подання позовної заяви про розірвання шлюб слід залишити по фактично понесеному. На підставі викладеного та

Outcome: approved