Jurisdiction: civil
Date: 2025-10-14 00:00:00

06.08.2025 [PERSON] звернулася до суду з позовом, у якому просить встановити їй додатковий строк - два місяці, для подання до нотаріуса заяви про прийняття спадщини після матері [PERSON] , яка померла [INFO] . Стислий виклад позиції позивача та заперечень відповідача Позовна заява [PERSON] обґрунтована тим, що [INFO] померла її мати [PERSON] . Після смерті матері відкрилася спадщина на земельну ділянку, площею 0,14 га, розташовану у с. Бистрик Бердичівського району, передану для обслуговування житлового будинку та господарських споруд. Цю земельну ділянку [PERSON] отримала у спадок після свого чоловіка [PERSON] , який помер [INFO] , проте своїх спадкових прав не оформила. 03 травня 2025 року позивачка звернулася до нотаріуса із заявою про оформлення спадщини після матері, проте отримала відмову. До дня смерті вона проживала із матір`ю, яка перебувала в немічному стані, хворіла та потребувала постійної сторонньої допомоги. Із 1993 року постійно хворів батько позивачки, який у 1996 році отримав другу групу інвалідності та не міг сам пересуватися. У 2010 році захворіла мати, та догляд за нею здійснювала позивачки. Позивачка вважала, що проживати із батьками, доглядати за ними достатньо для оформлення в майбутньому спадщини. Смерть батьків була для неї потрясінням, що негативно вплинуло на її здоров`я. Вона повністю не оговталася, має багато захворювань, похилий вік та немічний стан. Крім того із 2014 року хворіє її чоловік [PERSON] . Його хвороба прогресує і він потребує постійного стороннього догляду, який здійснює позивачка. За таких тяжких життєвих обставин просить визнати причини пропуску нею строку для прийняття спадщини поважними. Відзив на позовну заяву не надходив. Заяви, клопотання, інші процесуальні дії у справі Ухвалою від 08.08.2025 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито загальне позовне провадження, у Бердичівській державній нотаріальній конторі витребувано матеріали спадкової справи до майна [PERSON] та [PERSON] . Ухвалою від 08.09.2025 закрито підготовче провадження, призначено справу до судового розгляду по суті. У судовому засіданні позивачка підтримала позов, вказала, що документів, які б доводили факт лікування її, а також лікування її чоловіка та догляд за ним протягом 6 місяців після смерті матері вона не має. Від представника відповідача будь-яких заяв до суду не надходило. Фактичні обставини, встановлені судом Судом встановлено, що [INFO] у м. Бердичеві померла мати позивачка [PERSON] (а.с. 8, 9, 11). Постановою від 03 травня 2025 року державний нотаріус Бердичівської державної нотаріальної контори Денисенко Г. відмовила позивачці у видачі свідоцтва про право на спадщину на земельну ділянку, площею 0,14 га, що розташована у с. Бистрик Бердичівського району після [PERSON] , у зв`язку із пропуском строку для прийняття спадщини (а.с. 10). Із матеріалів спадкової справи до майна [PERSON] вбачається, що спадкоємці із заявами про прийняття спадщини у шестимісячний строк не зверталися. На час смерті вона одна була зареєстрована за адресою: [ADDRESS] (а.с. 45-51). Земельна ділянка, площею 0,14 га, що розташована у с. Бистрик Бердичівського району, передана для обслуговування житлового будинку та господарських споруд згідно з державним актом серії ЖТ 02-02 № 002135 рахується за [PERSON] (а.с. 14). Із матеріалів спадкової справи до майна [PERSON] вбачається, що спадкоємцем до його майна є [PERSON] , якій видано свідоцтво про право на спадщину на житловий будинок за адресою: [ADDRESS] (а.с. 44). Відповідно до витягу зі рішення експертної комісії з повсякденного функціонування особи [PERSON] є особою із інвалідністю 1 Б групи, починаючи із 17.06.2025 року (а.с. 55). Застосовані норми права, аналіз доводів сторін, висновки суду Встановивши фактичні обставини справи та оцінивши надані докази, суд доходить висновку про відмову в задоволенні позову, з таких підстав. За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України). Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (частина четверта статті 263 ЦПК України). У постанові Верховного Суду України від 04 листопада 2015 року у справі № 6-1486цс15 зроблено висновок, що: «право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій». У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 02 лютого 2022 року в справі № 756/957/18 (провадження № 61-5590св21) вказано, що: «Якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду із позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. За конкретних фактичних обставин кожної справи пропуск строку для прийняття спадщини суд має оцінювати з урахуванням тривалості такого пропуску та загальних засад цивільного законодавства, як-от розумність, добросовісність та справедливість. Головною ознакою поважних причин такого пропуску є те, що вони унеможливлюють своєчасне звернення із заявою про прийняття спадщини. Неподання заяви умисно чи з необережності (недбалості) не може бути підставою для визначення спадкоємцю додаткового строку для прийняття спадщини. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. Оцінка поважності причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини повинна, першорядно, стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду. Суди мають враховувати, що безпідставне надання додаткового строку для прийняття спадщини є порушенням правової визначеності як елемента правовладдя (верховенства права) та є незаконним втручанням у права спадкоємців, які прийняли спадщину, а у разі відсутності таких спадкоємців - в інтереси територіальної громади, яка має право на визнання спадщини відумерлою (див. пункти 53 - 58 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26 червня 2024 року в справі № 686/5757/23 (провадження № 14-50цс24))». У постанові Верховного Суду від 17 лютого 2022 року у справі № 953/15603/20 (провадження № 61-12451св2) вказано, що «Оцінка поважності причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини повинна, у першу чергу, стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду. Факт перебування на лікуванні в закладі охорони здоров`я у всіх випадках не може вважатися безумовною підставою для визначення додаткового строку. Важливими у цьому аспекті є тривалість стаціонарного лікування та ступінь захворювання.» Відповідно до ст. ст. 12, 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Позивачка у позові вказала, що вона пропустила строк для прийняття спадщини, з тих підстав, що вона важко переживала втрату батьків, мала захворювання, також хворів її чоловік, а вона за ним здійснювала догляд, Проте матеріали справи не містять письмових доказів, як то медичних довідок, виписок із історії хвороби, записів у медичній картці, тощо на підтвердження того, що позивачка чи її чоловік хворіли у період із 13 вересня 2016 року до 14 березня 2017 року та це перешкоджало позивачці подати заяву до нотаріуса. У судовому засіданні позивачка вказала, що такі документи у неї відсутні. Таким чином, позивачка не довела доказами того факту, що існували причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для подання нею в шестимісячний строк із дня відкриття спадщини заяви до нотаріуса. Неподання заяви внаслідок власної недбалості (незнання закону) не може бути підставою для визначення спадкоємцю додаткового строку для прийняття спадщини. Тому, за необґрунтованості позовних вимог, у задоволення позову суд відмовляє. Розподіл судових витрат Оскільки суд відмовив у задоволенні позову, відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України судові витрати позивача не компенсовуються, а відповідач про судові витрати не заявляв

Outcome: dismissed