Jurisdiction: civil
Date: 2025-10-15 00:00:00

У листопаді 2023 року позивач звернувся до суду із вищезазначеним позовом, у якому просив стягнути солідарно з відповідачів на користь позивача грошові кошти у розмірі 1182668,00 грн відшкодування матеріальної шкоди. В обґрунтування заявлених вимог зазначає, що позивач є власником нежитлових приміщень за адресою: [ADDRESS] , площею 362,6 кв.м. 04.08.2023 нежитлове приміщення затоплено внаслідок аварії, що трапилась в системі холодного водопостачання. Після аварії позивач звернувся до ЖЕД №906 КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом`янського району м. Києва», за результатами якого складено акт про залиття, аварію, що трапилась на системі холодного водопостачання від 15 серпня 2023 року. 05.09.2023 позивач звернувся до ПрАТ «Акціонерна компанія «Київводоканал» з претензією щодо залиття нежитлового приміщення. Внаслідок залиття майну позивача заподіяна матеріальна шкода у вигляді пошкоджених речей та необхідності ремонту. Відповідно до зведеного кошторисного розрахунку вартості об`єкта будівництва, підсумкової відомості ресурсів та локального кошторису на будівельні роботи №02-01-01, матеріальна шкода складає 1182668,00 грн. Зауважує, що шкода майну позивача завдана внаслідок недбалості відповідача ПрАТ «Акціонерна компанія «Київводоканал» при виконанні своїх обов`язків щодо ліквідації аварії у каналізаційній мережі та неналежного дотримання Правил технічної експлуатації систем водопостачання та водовідведення населених пунктів України. Також, відповідач КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом`янського району м. Києва» як особа, що здійснює управління будинком, відповідає за внутрішньобудинкову каналізаційну систему, в тому числі і ревізії, через незадовільний стан яких сталось затоплення. Відтак, затоплення нежитлового приміщення сталось внаслідок спільних дій (бездіяльності) відповідачів (Т.1 а.с.4-28). Ухвалою Солом`янського районного суду міста Києва від 29 листопада 2023 року відкрито загальне позовне провадження у справі (Т.1 а.с.32). 27.12.2023 до суду надійшов відзив, у якому представник відповідача ПрАТ «Акціонерна компанія «Київводоканал» просив відмовити у задоволенні позову. В обґрунтування зазначає, що матеріали справи не містять жодного доказу на підтвердження того, що завдані позивачу збитки виникли у зв`язку з аварією, що сталась на мережах ПрАТ «Акціонерна компанія «Київводоканал», як і доказів наявності такої аварії. Позивачу у відповідь на його претензію від 05 вересня 2023 року надавались роз`яснення, що жодних пошкоджень на міських водопровідних та каналізаційних мережах, що перебувають у володінні та користуванні Товариства, не зафіксовано, звернень актів на пошкодження міських водопровідних та каналізаційних мереж за вказаною адресою до Товариства не надходило. Внаслідок обстеження 04 серпня 2023 року дворової каналізаційної мережі по вул. Тетянинська (вул. Леваневського), 4, встановлено відсутність будь-яких пошкоджень, міська дворова каналізаційна мережа перебувала в задовільному технічно-справному стані. Таким чином, доводи позивача в частині засмічення зовнішньої каналізаційної мережі відповідачем ПрАТ «Акціонерна компанія «Київводоканал» є безпідставними. При цьому, під час обстеження виявлено, що на внутрішньобудинковій мережі відкрита ревізія та чистка, через які і підтоплено підвальне приміщення. Зауважує, що до компетенції ПрАТ «Акціонерна компанія «Київводоканал» не належить обслуговування та експлуатація внутрішньобудинкових мереж, а причиною залиття підвального приміщення є порушення балансоутримувачем умов експлуатації внутрішньо-будинкової каналізаційної мережі, до якого відповідач ПрАТ «Акціонерна компанія «Київводоканал» не має відношення. Позивач не надає жодного доказу на підтвердження вини, протиправності дій, причинно-наслідкового зв`язку між діями ПрАТ «Акціонерна компанія «Київводоканал» та наслідками у вигляді залиття. Відтак, відповідач ПрАТ «Акціонерна компанія «Київводоканал» не має нести відповідальність за завдання збитків у зв`язку з невиконанням зобов`язань третіх осіб (Т.1 а.с.54-67). Протокольною ухвалою Солом`янського районного суду міста Києва від 12 лютого 2024 року задоволено клопотання представника позивача про заміну неналежного відповідача, замінено неналежного відповідача ЖЕД №906 КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом`янського району м. Києва» на належного КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом`янського району м. Києва» (Т.1 а.с.70-71). 05.04.2024 до суду надійшов відзив, у якому представник КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом`янського району м. Києва» просив відмовити у задоволенні позову. В обґрунтування зазначає, що житловий будинок [ADDRESS] знаходиться у комунальній власності територіальної громади м. Києва та переданий у господарське відання КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом`янського району м. Києва». За інформацією, наданої диспетчерською службою Солом`янського району в м. Києві, 30 липня 2023 року зареєстрована заявка від аварійної служби Солом`янського району м. Києва №9287272 про аварійну ситуацію на мережі холодного водопостачання та водовідведення і залиття підвального приміщення житлового будинку [ADDRESS] . За інформацією аварійної служби, виявлено засмічення зовнішньої дворової каналізації, яка перебуває в господарському віданні Департаменту експлуатації Каналізаційного господарства ПрАТ «АК «Київводоканал». Слюсарем-сантехніком ЖЕД №906 оглянуто внутрішньо-будинкові мережі, зовнішні каналізаційні колодязі та встановлено, що колодці повністю заповнені фекальними водами, каналізаційна система не працює, відбувається повернення фекальних вод в підвальне приміщення. 04.08.2023 надійшла заявка №9298046 на диспетчерську службу від мешканців житлового будинку щодо засмічення дворової каналізації та залиття підвального приміщення, де знаходиться вбудований тепловий пункт. Слюсарем-сантехніком ЖЕД №906 виявлено, що в підвальному приміщенні продовжується залиття внаслідок того, що колодці каналізаційної системи повністю заповнені фекальними водами, каналізаційна система не працює та відбувається повернення фекальних вод. Після надання доступу до нежитлового приміщення працівниками ЖЕД №906 та ПрАТ «АК «Київводоканал» прочищено внутрішньо-будинкову та зовнішню мережі, підтоплення нежитлового приміщення припинилось. 15.08.2023 працівниками ЖЕД №906 складено акт про те, що відбулось обстеження підвального приміщення в житловому будинку [ADDRESS] і виявлено, що підвальне приміщення залите водою, на стінах спостерігаються плями від потрапляння вологи, відчувається запах застояної води, причиною залиття є засмічення зовнішньої каналізаційної мережі балансової належності РЕКМ-3 Київводоканал. Зауважує, що внутрішньобудинкові каналізаційні мережі знаходяться в робочому задовільному стані, витоки відсутні, встановлено дренажний насос для відкачування каналізаційних вод. Таким чином, залиття сталось у зв`язку з недотриманнями споживачами Правил користування приміщеннями житлових будинків і гуртожитків, що виключає вину КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом`янського району м. Києва» у залитті та наявність неправомірної поведінки КП, що призвело до спричинення шкоди, а подані позивачем докази не доводять вину відповідача КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом`янського району м. Києва» у спричиненні шкоді (Т.1 а.с.87-101). 05.04.2024 до суду надійшло клопотання КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом`янського району м. Києва» про призначення експертизи для встановлення вартості ремонтно-відновлювальних робіт нежитлового приміщення після залиття (Т.1 а.с.102-105). 16.04.2024 до суду надійшло клопотання представника позивача про призначення експертизи з метою визначення вартості відновлювально-будівельних робіт приміщень після затоплення (Т.1 а.с.106-107). Протокольною ухвалою Солом`янського районного суду міста Києва від 16 квітня 2024 року розпочато підготовче судове засідання (Т.1 а.с.113-115). Ухвалою Солом`янського районного суду міста Києва від 16 квітня 2024 року задоволено клопотання представника позивача по призначення судової експертизи. Призначено у цивільній справі судову будівельно-технічну експертизу, проведення якої доручено судовому експерту Черніну Якову Олександровичу. На вирішення експерта поставлено питання: яка вартість відновлювально-будівельних робіт приміщень, що знаходяться за адресою: [ADDRESS] , площею 362,6 кв.м. після затоплення у серпні 2023 року? Зупинено провадження у цивільній справі на час проведення експертизи (Т.1 а.с.116, 117). 02.07.2024 до суду надійшло клопотання судового експерта (Т.1 а.с.123-125). 25.07.2024 до суду надійшли доповнення до відзиву, у яких представник відповідача КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом`янського району м. Києва» зазначає, що внутрішньо-будинкова каналізаційна мережа житлового будинку [ADDRESS] приєднана до вуличного (дворової) каналізаційної мережі через оглядові колодязі, побутові стічні води життєдіяльності мешканців будинку надходять до вказаної мережі та в подальшому потрапляють в міську систему каналізаційних мереж. Тобто, відбулось засмічення міської каналізаційної мережі на ділянці від колодязя №1 та №2, що стало причиною залиття підвального приміщення будинку. Лише після прочищення колодязя №1 та мережі між колодязем №1 та №2 відбулось відновлення нормальної роботи всієї каналізаційної мережі і залиття підвального приміщення перестало відбуватись (Т.1 а.с.132-141). 06.08.2024 через систему «Електронний суд» надійшли заперечення на доповнення до відзиву, у яких представник ПрАТ «АК «Київводоканал» зазначає, що межа експлуатаційної відповідальності ПрАТ «АК «Київводоканал» закінчується першим каналізаційним колодязем до якого приєднані мережі споживача. КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом`янського району м. Києва» 04 серпня 2023 року подано заявку про засмічення дворової мережі, яка за результатами обстеження виявилась хибною, встановлено, що дворова мережа перебуває в задовільному стані, жодних пошкоджень, засмічень не виявлено. Крім того, за результатами обстеження встановлено, що причиною підтоплення слугувала відкрита частка-ревізію, яка має знаходитись в закритому положенні (Т.1 а.с.151-160). 06.09.2024 до суду надійшли доповнення до відзиву представника відповідача КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом`янського району м. Києва» (Т.1 а.с.161-164). 06.09.2024 до суду надійшла заява представника позивача про заміну експерта (Т.1 а.с.170-175). Протокольною ухвалою Солом`янського районного суду міста Києва від 06 вересня 2024 року поновлено провадження у справі у зв`язку із надходженням клопотання судового експерта (Т.1 а.с.176-177). Ухвалою Солом`янського районного суду міста Києва від 06 вересня 2024 року призначену судову будівельно-технічну експертизу у цивільній справі доручено Товариству з обмеженою відповідальністю «Незалежний інститут судових експертиз». На вирішення експертів поставити питання: яка вартість відновлювально-будівельних робіт приміщень, що знаходяться за адресою: [ADDRESS] , площею 362,6 кв.м. після затоплення у серпні 2023 року? Зупинено провадження у цивільній справі на час проведення експертизи (Т.1 а.с.178-179). 17.10.2024 та 30.10.2024 до суду надійшло клопотання судового експерта (Т.1 а.с.180-181, 184-186). 06.11.2024 та 11.11.2024 до суду надійшло клопотання судового експерта (Т.1 а.с.187-188, 189-191). 21.11.2024 до суду надійшов висновок судового експерта (Т.1 а.с.192-219). Ухвалою Солом`янського районного суду міста Києва від 26 листопада 2024 року поновлено провадження у справі (Т.1 а.с.220). 22.01.2025 через систему «Електронний суд» надійшли додаткові пояснення, у яких представник відповідача ПрАТ «АК «Київводоканал» зазначає, що 01 листопада 2024 року під час обстеження обставин повторного залиття приміщення, а також нехтування обов`язком з утримання належного власнику майна, неможливо встановити фактичну кількість разів, коли нежитлове приміщення позивача затоплено, джерела таких затоплень та відповідно зазначити вартість віновлювально-будівельних робіт станом на 04 серпня 2023 року. Також під час обстеження 06 листопада 2024 року представниками ПрАТ «АК «Київводоканал» не виявлено приєднання зазначеного підвального приміщення до мереж водовідведення, каналізаційні мережі проходять через нежитлове приміщення позивача транзитом, відтак джерелом залиття підвального приміщення позивача може бути пошкодження внутрішньо-будинкових мереж або їх неналежна експлуатація (Т.1 а.с.234-242). 28.01.2025 через систему «Електронний суд» надійшли заперечення, у яких представник відповідача КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом`янського району м. Києва» зазначає, що 06 листопада 2024 року працівниками ЖЕД №906 знову встановлено факт незначного залиття підвального приміщення у зв`язку із поверненням стоків із зовнішньої каналізаційної мережі через її засмічення, про що складено відповідний акт (Т.1 а.с.243-248). 28.01.2025 через систему «Електронний суд» надійшло клопотання представника відповідача КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом`янського району м. Києва» про долучення доказів (Т.2 а.с.1-11). Протокольною ухвалою Солом`янського районного суду міста Києва від 12 березня 2025 року повторно роз`яснено сторонам можливість заявляти клопотання, у тому числі про призначення експертизи, закрито підготовче судове засідання та призначено справу до судового розгляду по суті (Т.2 а.с.18-19). Протокольною ухвалою Солом`янського районного суду міста Києва від 13 серпня 2025 року повторно роз`яснено сторонам можливість заявляти клопотання, у тому числі про призначення експертизи (Т.2 а.с.30-31). У судовому засіданні представник позивача просив позов задовольнити з підстав, викладених у позовній заяві. Додатково зазначив, що шкода майну позивача завдана внаслідок недбалості відповідача ПрАТ «Акціонерна компанія «Київводоканал» при виконанні своїх обов`язків щодо ліквідації аварії у каналізаційній мережі та відповідача КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом`янського району м. Києва» як особа, що здійснює управління будинком, відповідає за внутрішньобудинкову каналізаційну систему, в тому числі і ревізії, через незадовільний стан яких сталось затоплення. Відтак, затоплення нежитлового приміщення сталось внаслідок спільних дій відповідачів. Представник відповідача ПрАТ «АК «Київводоканал» у судовому засіданні просив відмовити у задоволенні позову. Звернув увагу, що доводи позивача в частині засмічення зовнішньої каналізаційної мережі відповідачем ПрАТ «Акціонерна компанія «Київводоканал» є безпідставними, оскільки під час обстеження виявлено, що на внутрішньобудинковій мережі відкрита ревізія та чистка, через які і підтоплено підвальне приміщення, відтак відсутня вина ПрАТ «АК «Київводоканал» у залитті приміщення позивача. Представник відповідача КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом`янського району м. Києва» у судовому засіданні просив відмовити у задоволенні позову. Зауважив, що залиття підвального приміщення позивача відбулось у зв`язку із поверненням стоків із зовнішньої каналізаційної мережі через її засмічення, відтак відсутня вина відповідача КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом`янського району м. Києва» у залитті приміщення позивача. Дослідивши матеріали справи, всебічно та повно з`ясувавши фактичні обставини, об`єктивно оцінивши докази, які мають істотне значення для розгляду і вирішення справи, суд приходить до наступного висновку. Судом встановлено, відповідно до копії нотаріально посвідченого договору купівлі-продажу нежитлового приміщення від 10 березня 2023 року, [PERSON] (продавець) та [PERSON] (покупець) уклали зазначений договір, відповідно до якого продавець передав, а покупець прийняв у власність належне продавцю на праві приватної власності нежитлове приміщення - нежилі приміщення №1 по №15 (групи приміщень №80) (в літ. А), що знаходяться за адресою: [ADDRESS] (Т.1 а.с.11). Згідно з копією акту від 03 серпня 2023 року ЖЕД №906, працівниками ЖЕД 906 проінформовано Центральну диспетчерську службу Солом`янського району м. Києва стосовно засмічення зовнішньої каналізаційної мережі від житлового будинку [ADDRESS] , яка перебуває у господарському віданні РЕКМ-3 ПАТ АК «Київводоканал» для подальшого опрацювання та усунення засмічення каналізаційних мереж (Т.1 а.с.93). Відповідно до копії акту від 04 серпня 2023 року про залиття, аварію, що трапилась на системі центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання) ЖЕД №906, оскільки виявлена 03 серпня 2023 року працівниками ЖЕД №906 аварійна ситуація не ліквідована працівниками ПАТ АК «Київводоканал», відповідно до заявки, сформованої Центральною диспетчерською службою, відбувається залиття підвального приміщення будинку [ADDRESS] , в якому розташований тепловий пункт та нежитлове приміщення, доступ до якого на момент обстеження відсутній (Т.1 а.с.93 зворот). Згідно з копією акту від 15 серпня 2023 року про залиття, аварію, що трапилась на системі центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання) ЖЕД №906, 14 серпня 2023 року відбулось обстеження підвального приміщення в житлового будинку [ADDRESS] , в результаті залиття пошкоджено: підвальне приміщення, загальною площею 358,7 2, залите водою на 20-30 см. На стінах спостерігаються плями від потрапляння вологи і відчувається неприємний запах застояної води. В приміщення неможливо зайти без гумових чобіт. Причиною залиття є засмічення зовнішньої каналізаційної мережі балансової належності РЕКМ-3 Київводоканал (Т.1 а.с.12, 94). ПрАТ «АК «Київводоканал» листом від 10 жовтня 2023 року №4256/18/36/02-23 відповіло на претензію [PERSON] , у якому вказало, що жодних пошкоджень на міських водопровідних та каналізаційних мережах, що перебувають у володінні та користуванні Товариства 04 серпня 2020 року не зафіксовано. Звернень, актів на пошкодження міських водопровідних та каналізаційних мереж за вказаною адресою до Товариства не надходило. Крім того, за результатами проведеного представниками Товариства обстеження житлового будинку за адресою: [ADDRESS] , встановлено, що міська дворова каналізаційна мережа перебуває в задовільному технічному стані, працює без підпорів по лотках. З`ясовано також, що в підвальному приміщенні житлового будинку за вказаною адресою виконуються роботи з реконструкції приміщення внутрішньобудинкова каналізаційна система, що проходить через підвальне приміщення, була змінена із заміною матеріалів (з чавуна на пластик), на час обстеження на внутрішньобудинковій каналізаційній системі відкрита ревізія та чистка, що ймовірно стало причиною потрапляння води до підвального приміщення (Т.1 а.с.16). Відповідно до копії припису від 18 вересня 2023 року Департаменту експлуатації Каналізаційного господарства м. Києва ПрАТ «АК «Київводоканал», виданого т.в.о. начальника ЖЕД №906, для забезпечення роботи каналізаційних мереж та споруд внутрішньобудинкової каналізаційної мережі житлового будинку [ADDRESS] , запропоновано: всі чистки-ревізії на внутрішньобудинковій каналізаційній мережі повинні бути герметично закриті, щоб уникнути залиття підвального приміщення; слідкувати за цілісністю труб (Т.1 а.с.17-18). Згідно з висновком судового експерта ТОВ «Незалежний інститут судових експертиз» Стасюк М.Ю. від 15 листопада 2024 року №10465 за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи, вартість ремонтно-будівельних робіт і застосованих матеріалів при проведенні робіт по усуненню пошкоджень, які виникли внаслідок залиття у серпні 2023 року підвальних приміщень загальною площею 362,6 м2 житлового будинку [ADDRESS] на час складання висновку становить 1277062,80 грн у т.ч. ПДВ (Т.1 а.с.194-216). Так, за загальним правилом кожна особа має право на захист свого цивільного права лише в разі його порушення, невизнання або оспорювання. Згідно зі ст.1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Шкода, завдана каліцтвом, іншим ушкодженням здоров`я або смертю фізичної особи внаслідок непереборної сили, відшкодовується у випадках, встановлених законом. Шкода, завдана правомірними діями, відшкодовується у випадках, встановлених цим Кодексом та іншим законом. Для відшкодування шкоди за правилами ст. 1166 ЦК України необхідно довести такі факти: а) неправомірність поведінки особи. Неправомірною можна вважати будь-яку поведінку, внаслідок якої завдано шкоду, якщо завдавач шкоди не був уповноважений на такі дії. б) наявність шкоди. Під шкодою слід розуміти, зокрема, втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки ст. 22 ЦК України). в) причинний зв`язок між протиправною поведінкою та шкодою є обов`язковою умовою відповідальності та виражається в тому, що шкода має виступати об`єктивним наслідком поведінки завдавача шкоди. г) вина завдавача шкоди, за виключенням випадків, коли в силу прямої вказівки закону обов`язок відшкодування завданої шкоди покладається на відповідальну особу незалежно від вини. Відсутність хоча б одного з цих елементів виключає відповідальність за заподіяну шкоду. Фактичною підставою для застосування такого виду відповідальності є вчинення особою правопорушення. Юридичною підставою позадоговірної відповідальності є склад цивільного правопорушення, елементами якого є шкода, протиправна поведінка, причинний зв`язок між шкодою і протиправною поведінкою, вина. Відсутність хоча б одного з цих елементів виключає відповідальність за заподіяну шкоду. Шкода - це зменшення або знищення майнових чи немайнових благ, що охороняються законом. Протиправною є поведінка, що не відповідає вимогам закону або договору, тягне за собою порушення майнових прав та інтересів іншої особи і спричинила заподіяння збитків. Причинний зв`язок як елемент цивільного правопорушення виражає зв`язок протиправної поведінки і шкоди, що настала, при якому протиправність є причиною, а шкода - наслідком. Деліктна відповідальність за загальним правилом настає лише за наявності вини заподіювана шкоди. Статтею 22 ЦК України передбачено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі. Якщо особа, яка порушила право, одержала у зв`язку з цим доходи, то розмір упущеної вигоди, що має відшкодовуватися особі, право якої порушено, не може бути меншим від доходів, одержаних особою, яка порушила право. На вимогу особи, якій завдано шкоди, та відповідно до обставин справи майнова шкода може бути відшкодована і в інший спосіб, зокрема, шкода, завдана майну, може відшкодовуватися в натурі (передання речі того ж роду та тієї ж якості, полагодження пошкодженої речі тощо), якщо інше не встановлено законом. Таким чином, під збитками необхідно розуміти фактичні втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, витрати, вже зроблені потерпілим, або які мають бути ним зроблені та упущену вигоду. При цьому такі витрати мають бути безпосередньо, а не опосередковано пов`язані з відновленням свого порушеного права, тобто з наведеного випливає, що без здійснення таких витрат неможливим було б відновлення свого порушеного права особою. Стягнення збитків є одним із видів цивільно-правової відповідальності, для застосування якої потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме: протиправної поведінки, збитків, причинного зв`язку між протиправною поведінкою боржника та збитками і вини. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає. Відповідно до роз`яснень, які містяться в п.2 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 27 березня 1992 року №6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» шкода заподіяна особі і майну громадянина, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Згідно з п.1 р.ІІ Правил користування системами централізованого питного водопостачання та централізованого водовідведення в населених пунктах України, затверджених Наказом Міністерства з питань житлово-комунального господарства України від 27 червня 2008 року №190 (у редакції наказу Міністерства розвитку громад та територій України від 19 квітня 2021 року №97), виконавець послуги з централізованого водопостачання / централізованого водовідведення обслуговує вуличні, квартальні та дворові мережі водопостачання та водовідведення, споруди і обладнання, а також технологічні прилади й пристрої на них, які перебувають у нього на балансі або на які є відповідний договір на обслуговування зі споживачем. У Правилах утримання жилих будинків та прибудинкових територій, що затверджені Наказом Державного комітету з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року №76 «Про затвердження Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій» зазначено, що внутрішньобудинкові системи - мережі, арматура на них, прилади та обладнання, засоби обліку та регулювання споживання житлово-комунальних послуг, які розміщені в межах будинку, споруди, системи протипожежного захисту. З наведено можна дійти висновку, що внутрішньобудинкові мережі обслуговує балансоутримувач будинку, тобто КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом`янського району м. Києва», а межа експлуатаційної відповідальності ПрАТ «АК «Київводоканал» закінчується першим каналізаційним колодязем, до якого під`єднані мережі споживача. Відповідно до п.2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, що затверджені Наказом Державного комітету з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року №76 «Про затвердження Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій» у разі залиття, аварії квартир складається відповідний акт, форма якого передбачена додатком № 4. На підтвердження залиття нежитлового приміщення позивач надає: акт від 15 серпня 2023 року про залиття, аварію, що трапилась на системі центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання) ЖЕД №906, відповідно до якого причиною залиття є засмічення зовнішньої каналізаційної мережі балансової належності Київводоканал; та лист ПрАТ «АК «Київводоканал» від 10 жовтня 2023 року №4256/18/36/02-23 на претензію, відповідно до якого на час обстеження на внутрішньобудинковій каналізаційній системі відкрита ревізія та чистка, що ймовірно стало причиною потрапляння води до підвального приміщення. При цьому, акт є первинним документом, що засвідчує факт певної події. Виходячи із наданих позивачем доказів, суд визнає доведеним факт наявності шкоди - затоплення приміщення, однак суду не надано жодних належних та допустимих доказів, які б свідчили про протиправну поведінку саме відповідачів або причинний зв`язок між їхніми діями та наслідками затоплення. Надані позивачем докази, а саме акт про залиття ЖЕД №906 та відповідь ПрАТ «АК «Київводоканал» на претензію позивача - не встановлюють джерела аварії, а роблять тільки ймовірні припущення залиття нежитлового приміщення позивача. В акті зазначено, що причиною залиття є засмічення зовнішньої каналізаційної мережі (яка входить до сфери відповідальності ПрАТ «АК Київводоканал»), у відповіді на претензію зазначено, що внутрішньобудинковій каналізаційній системі (яка входить до сфери відповідальності КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом`янського району м. Києва») відкрита ревізія та чистка, що ймовірно стало причиною потрапляння води до підвального приміщення. У ч.3 ст.12, ч.ч.1, 5, 6 ст.81 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Також, необхідно звернути увагу, що відповідно до ч.ч.1, 2 ст.102 ЦПК України висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством. Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Також, на підставі ч.ч.1, 2 ст.106 ЦПК України учасник справи має право подати до суду висновок експерта, складений на його замовлення. Порядок проведення експертизи та складення висновків експерта за результатами проведеної експертизи визначається відповідно до чинного законодавства України про проведення судових експертиз. Висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили та оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими статтею 89 цього Кодексу (ст.110 ЦПК України). Позивач, заявляючи клопотання про призначення експертизи, ставив питання тільки оцінки відновлювально-будівельних робіт приміщень після затоплення, тобто наданий висновок експерта визначає лише розмір завданої шкоди, однак не встановлює причини залиття нежитлового приміщення. Таким чином, позивач не довів наявності протиправності в діях чи бездіяльності відповідачів та причинний зв`язок між їхніми діями та наслідками затоплення. Відповідно до вимог ст.76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Статтею 77 ЦПК України визначено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Згідно зі ст.80 ЦПК України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. Частиною 1 ст.81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до п.27 Постанови Пленуму ВСУ №14 від 18 грудня 2009 року «Про судове рішення у цивільній справі» під час судового розгляду предметом доказування є факти, якими обґрунтовують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше юридичне значення для вирішення справи і підлягають встановленню при ухваленні рішення. Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що позивач не довів складу цивільного правопорушення, передбаченого ст.1166 ЦК України, а тому підстав для покладення обов`язку з відшкодування шкоди на відповідачів не вбачається. Відтак, позов задоволенню не підлягає.

Outcome: dismissed