Jurisdiction: civil
Date: 2025-10-13 00:00:00

У січні 2025 року позивач [PERSON] звернулась до Солом`янського районного суду м. Києва із вказаним позовом. Свої вимоги обґрунтовує тим, що 21.09.2019 між позивачем та відповідачем у Солом`янському районному у місті Києві відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального уп равління юстиції у місті Києві було зареєстровано шлюб, про що складено відповідний актовий запис № 2247 та видано свідоцтвом про шлюб серії [NUMBER] . Від шлюбу сторони мають малолітню доньку - [PERSON] , [INFO] . Спільне життя між позивачем та відповідачем не склалося, оскільки останні мають різні погляди на сімейне життя та обов`язки. На підставі чого в сім`ї відбувались сварки, які поступово призвели до того, що вони стали зовсім чужими людьми. Сторони фактично припинили шлюбно-сімейні відносини, спільного господарства не ведуть, з квітня 2023 року проживають окремо. Наведені обставини роблять недоцільним примирення між сторонами. Подальше сумісне життя і збереження сім`ї є неможливим. Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями для розгляду зазначеної позовної заяви визначено головуючого суддю Майстренка О.М. Ухвалою Солом`янського районного суду міста Києва від 31.01.2025 відкрито спрощене позовне провадження з повідомленням (викликом) сторін, в якій сторонам визначено строк подання заяв по суті, призначено ату судового засідання. 11 лютого 2025 року до суду надійшла заява відповідача [PERSON] про надання строку на примирення позивача та відповідача. 19 червня 2025 року до суду надійшла заява позивача [PERSON] про надання строку на примирення позивача та відповідача. Ухвалою Солом`янського районного суду міста Києва від 27 червня 2025 року зупинено провадження у справі та надано строк на примирення терміном 3 місяці після спливу якого відновити провадження та призначити справу до розгляду на 03 жовтня 2025. Позивач та його представник в судове засідання, призначене на 03 жовтня 2025 року не з`явились, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялись належним чином, причини неявки суду не повідомили. Проте матеріали справи містять заяву представника позивача, адвоката Росінського О.В. про розгляд справи без участі позивача та його представника. Відповідач [PERSON] у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, причини неявки суду не повідомив. За загальним правилом визначеним у ч. 1 ст. 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. З огляду на викладене, суд вважає за можливе проводити розгляд справи у відсутності сторін. Судом на підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у зв`язку із неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Вивчивши матеріали справи та дослідивши надані докази в їх сукупності, проаналізувавши зміст норм матеріального і процесуального права, які врегульовують спірні правовідносини, суд виходить з наступного. Судом встановлено, що 21.09.2019 Солом`янським районним у місті Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у місті Києві між [PERSON] та [PERSON] було зареєстровано шлюб, про що складено відповідний актовий запис № 2247 та видано свідоцтвом про шлюб серії [NUMBER] . Після реєстрації шлюбу прізвище подружжя [PERSON] , [PERSON] . Від шлюбу подружжя має малолітню доньку - [PERSON] , [INFO] . Судом, за клопотаннями позивача [PERSON] та відповідача [PERSON] надавався строк на примирення сторін терміном 3 місяці. Зі змісту позовної заяви вбачається, що сторони не ведуть спільного господарства та не зацікавлені у продовженні сімейного життя, тобто шлюбно-сімейні відносини фактично припинили своє існування. Згідно зі ст. 51 Конституції України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка. Кожен із подружжя має рівні права і обов`язки у шлюбі та сім`ї. Статтею 5 Протоколу № 7 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод встановлено, що кожен із подружжя у відносинах між собою і в їхніх відносинах зі своїми дітьми користується рівними правами та обов`язками цивільного характеру, що виникають зі вступу в шлюб, перебування в шлюбі та щодо його розірвання. Згідно з ч. 1 ст. 24 Сімейного кодексу України (далі - СК України) шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Відповідно до ч. 3 ст. 105 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до статті 110 цього Кодексу. Статтею 112 СК України визначено, що шлюб розривається, якщо судом буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. Таким чином суд вважає, що подальше збереження шлюбних відносин суперечитиме інтересам позивача та відповідача, враховуючи, що судом надавався строк на примирення, проте доказів щодо примирення подружжя суду не надано, тобто між подружжям відсутні будь-які намагання спрямовані на відновлення сімейних відносин. Відповідно до ст. 113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку про задоволення позову. Згідно з ч. 2 ст. 114 СК України у разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу. Згідно зі ст. 141 ЦПК України сплачений позивачем судовий збір у розмірі 1211,20 грн. на користь держави підлягає стягненню з відповідача. З огляду на викладене та

Outcome: approved