Jurisdiction: civil
Date: 2025-10-15 00:00:00

Заступник керівника Білоцерківської окружної прокуратури звернувся до Сквирського районного суду Київської області в інтересах держави в особі: Сквирської міської ради, Державної екологічної інспекції Столичного округу з позовом до [PERSON] про відшкодування шкоди, завданої кримінальним правопорушенням. Позивач позовні вимоги обгрунтовує тим, що Білоцерківською окружною прокуратурою за результатами розгляду звернення Філії «Білоцерківське лісове господарство» СДСП «Ліси України» та вивченням матеріалів кримінального провадження № 12022111260000062 від 19.05.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 356 КК України, встановлено порушення інтересів держави, що спричинені внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища та, як наслідок, наявність підстав для представництва інтересів держави органами прокуратури. Вироком Сквирського районного суду Київської області від 08.08.2022 [PERSON] визнано винним у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 356 КК України. Відповідно до вищевказаного вироку [PERSON] визнано винним у тому, що він в період часу з 15 травня 2022 року по 18 травня 2022 року, знаходячись в с. Владиславка Білоцерківського району Київської області на території лісового фонду, а саме: у кварталі 171 виділ 22 ДП «Білоцерківське лісове господарство», умисно, із корисливих мотивів, самовільно, всупереч установленому порядку оформлення документів щодо відпуску вітровальних дерев, передбачених постановою Кабінету Міністрів України від 26.10.2016 за № 756 «Про затвердження санітарних правил в лісах України», зрізав 27 вітровальних дерев породи ясен, які в подальшому завантажив на гужовий транспорт та вивіз до місця свого проживання. Своїми діями спричинив ДП «Білоцерківське лісове господарство» матеріальну шкоду в розмірі 9 875 грн. Зазначений вирок ніким не оскаржувався та набрав законної сили 08.09.2022. Водночас, вивченням матеріалів кримінального провадження встановлено, що у рахунок відшкодування шкоди довкіллю [PERSON] повернуто предмет кримінального правопорушення - зрубану деревину вартістю 9 875 грн. В той же час, питання щодо відшкодування [PERSON] шкоди, завданої незаконною порубкою дерев, у встановленому законом порядку дотепер не вирішено. Вироком Сквирського районного суду від 08.08.2022 встановлено факт протиправної поведінки [PERSON] , його вини та шкоди внаслідок порушення природоохоронного законодавства, а також причинно-наслідкового зв`язку між діями та завданою шкодою. Цивільно-правову відповідальність за порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища повинен нести [PERSON] , протиправність дій якого встановлено вироком Сквирського районного суду від 08.08.2022 у справі № 376/979/22. Отже, протиправна поведінка [PERSON] полягає в умисному порушенні вимог законодавства про охорону навколишнього природного середовища. Розмір шкоди, заподіяної порушенням вимог законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок вчинення кримінального правопорушення, встановлений Розрахунком шкоди, нанесеній державі внаслідок скоєння незаконної порубки дерев у кварталі [NUMBER] виділі [NUMBER] Білоцерківського лісництва, проведеного провідним інженером з охорони та захисту лісу [PERSON] згідно з постановою Кабінету Міністрів України від 23 липня 2008 року № 665 «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу» та становить 28 061 грн 59 коп. Безпосередній причинний зв`язок між шкодою та протиправною поведінкою [PERSON] полягає в тому, що спричинена шкода виступає об`єктивним наслідком дій останнього через порушення вимог законодавства про охорону навколишнього природного середовища. Вина [PERSON] полягає в умисних діях - незаконній порубці дерев у лісах, що спричинило тяжкі наслідки. З огляду на вищевикладене, у діях [PERSON] наявний склад усіх необхідних елементів, визначених ст. 1166 Цивільного кодексу України. Станом на день звернення до суду з позовною заявою [PERSON] у добровільному порядку збитки, завдані навколишньому природньому середовищу не відшкодовано, у зв`язку із чим прокуратура вимушена звернутися з позовом до суду про їх стягнення в примусовому порядку. Відповідно до ухвали судді Сквирського районного суду Київської області від 12.11.2024 відкрито провадження в цивільній справі, справу призначено до розгляду за правилами загального позовного провадження. 18.03.2025 ухвалою судді закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду. До початку розгляду справи по суті судом вирішені заяви, клопотання сторін. В судовому засіданні представник позивача прокурор Мазур В.В. підтримала позовні вимоги на підставах, зазначених в позові, просила позов задовольнити. Представник відповідача [PERSON] в судовому засіданні позовні вимоги не визнав, вказав, що розмір матеріальну шкоди, завданої кримінальним проступком на суму 9875 грн [PERSON] відшкодував ДП «Білоцерківське лісове господарство». Згідно вироку Сквирського районного суду Київської області від 08.08.2022 у кримінальній справі № 376/979/22 [PERSON] не вчиняв незаконної порубки дерев, а вчинив самоуправство, за яке поніс кримінальну відповідальність за ст.356 КК України, у вироку суду не встановлено фактів та обставин порушень ним норм Лісового кодексу України, Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» чи Санітарних правил, на які позивач посилається в позовній заяві, як на можливі підстави притягнення до відповідальності. Стовбури вітровальних дерев породи ясен, загальним об`ємом 10 куб. м., згідно вироку суду, повернуто за належністю ДП «Білоцерківське лісове господарство». У матеріалах позовної заяви наявна суперечлива інформація щодо розміру заподіяної шкоди. Вважає, що [PERSON] вчинив самоуправство, так як він виявив у лісовому масиві відділені від коріння дерев стовбури, які вже не росли, а дерева були мертвими, порізав їх та вивіз до свого помешкання для використання у опаленні під час зимового періоду. Отже, мертві стовбури дерев не можуть бути предметом злочину, передбаченого ст.246 КК України, на який посилається позивач. Зауважив, що ніхто не може бути двічі притягнений до юридичної відповідальності одного виду за одне й те саме правопорушення. Представник Сквирської міської ради в судове засідання не з`явився, надав суду заяву про проведення судового розгляду без його участі, позовні вимоги підтримав в повному обсязі. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Представник Державної\~екологічної інспекції\~Столичного округу\~в судове не з`явився, повідомлявся вчасно та належним чином про час і місце розгляду справи. Суд, вислухавши учасників процесу, вивчивши матеріали справи, оглянувши кримінальне провадження та проаналізувавши їх у сукупності, приходить до наступного висновку. Відповідно до ст. 65 ЛК України використання лісових ресурсів може здійснюватися в порядку загального і спеціального використання. Вимогами ч.ч.1,4 ст. 67 ЛК України передбачено, що у порядку спеціального використання можуть здійснюватися такі види використання лісових ресурсів: 1) заготівля деревини;2) заготівля другорядних лісових матеріалів; 3) побічні лісові користування; 4) використання корисних властивостей лісів для культурно-оздоровчих, рекреаційних, спортивних, туристичних і освітньо-виховних цілей, потреб мисливського господарства, проведення науково-дослідних робіт. Здійснення лісогосподарських заходів, не пов`язаних з використанням лісових ресурсів, регулюються зокрема Санітарними правилами в лісах України, затвердженими постановою КМУ від 27.07.1995 №555, пунктами 12, 34, 35, 36 яких право на заготівлю деревини з поваленими стовбурами належить виключно власникам лісів і постійним лісокористувачам, на підставі спеціальних дозволів та заготівля дров з сухих дерев на території лісу відноситься до спеціального використання лісових ресурсів, а отже потребує спеціального дозволу. Згідно з частиною другою\~статті 24 ЛК України\~збитки, завдані внаслідок порушення прав власників лісів, лісокористувачів та громадян, підлягають відшкодуванню в повному обсязі відповідно до закону. Пунктом 1 частини першої\~статті 105 ЛК України\~передбачено, що порушення лісового законодавства тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність відповідно до закону. Відповідальність за порушення лісового законодавства несуть особи, винні у незаконному вирубуванні та пошкодженні дерев і чагарників. Статтею 107 ЛК України\~встановлено, що підприємства, установи, організації і громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними лісу внаслідок порушення лісового законодавства, у розмірах і порядку, визначених законодавством України. За змістом ст.ст.\~68,\~69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища»\~порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність. Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Відшкодування шкоди, заподіяної порушенням природоохоронного законодавства, за своєю правовою природою є відшкодуванням позадоговірної шкоди, тобто деліктною відповідальністю. Загальні положення про цивільно-правову відповідальність за завдання позадоговірної шкоди визначено у\~статті 1166 ЦК України, відповідно до якої майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Підставою деліктної відповідальності є протиправне шкідливе винне діяння особи, яка завдала шкоду. Для відшкодування завданої шкоди необхідно довести такі факти як неправомірність поведінки особи; вина завдавача шкоди; наявність шкоди; причинний зв`язок між протиправною поведінкою та заподіяною шкодою. Вироком Сквирського районного суду Київської області від 08.08.2022 [PERSON] визнано винним у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого\~ст.356 КК України, скоєного за наступних обставин. В період часу з 15 травня 2022 року по 18 травня 2022 року [PERSON] , знаходячись в с.Владиславка Білоцерківського району Київської області на території лісового фонду, а саме у кварталі [NUMBER] виділі 22 ДП «Білоцерківське лісове господарство», умисно, із корисливих мотивів, самовільно, всупереч установленому порядку оформлення документів щодо відпуску вітровальних дерев, передбачених постановою КМУ від 26.10.2016 за №756 «Про затвердження санітарних правил в лісах України», зрізав 27 вітровальних дерев породи «Ясен», загальною кубомасою 10 куб.м., які в подальшому завантажив на гужовий транспорт та вивіз до місця свого проживання за адресою: [ADDRESS] . Своїми діями спричинив ДП «Білоцерківське лісове господарство» матеріальну шкоду в розмірі 9875 грн.(а.с.29). Вироком суду визначено, що [PERSON] відшкодував спричинену шкоду, разом з тим в судовому засіданні встановлено, що відшкодування шкоди в рамках кримінального провадження відбулось фактичним поверненням зрізаних дерев. Відповідно до ч. 6\~ст. 82 ЦПК України\~вирок суду у кримінальному провадженні, що набрав законної сили є обов`язковим для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалено вирок в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. Розмір шкоди, заподіяної порушенням вимог законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок вчинення кримінального правопорушення, встановлений Розрахунком шкоди, нанесеній державі внаслідок скоєння незаконної порубки у кварталі [NUMBER] виділі 22 Білоцерківського лісництва, проведеного провідним інженером з охорони та захисту лісу [PERSON] згідно з постановою Кабінету Міністрів України від 23 липня 2008 року № 665 «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу» та становить 28 061 грн 59 коп (а.с.32-33). Аналогічний розмір шкоди, спричинений навколишньому середовищу був визначений в ході досудового розслідування в рамках кримінального провадження №12022111260000062 від 19.05.2022 та наявний в матеріалах кримінального провадження. Представником відповідача зазначений розмір шкоди не спростований, інший розрахунок не надано. Разом з тим, цивільний позов під час розгляду кримінального провадження не заявлявся. Відповідно до ч.7 ст. 128 КПК України, особа, яка не пред`явила цивільного позову в кримінальному провадженні, а також особа, цивільний позов якої залишено без розгляду, має право пред`явити його в порядку цивільного судочинства. Таким чином, судом встановлено, що неправомірними діями [PERSON] спричинено шкоду навколишньому середовищу, визначено її розмір, який в добровільному порядку відповідачем не відшкодовано. Суд вважає помилковим твердження представника відповідача щодо того, що [PERSON] не зрізав дерева, в той час як вироком суду встановлено, що вина [PERSON] доведена та полягає в умисних діях із корисливих мотивів, самовільно, всупереч установленому порядку оформлення документів щодо відпуску вітровальних дерев, передбачених постановою Кабінету Міністрів України від 26.10.2016 за № 756 «Про затвердження санітарних правил в лісах України», зрізав 27 вітровальних дерев породи ясен, які в подальшому завантажив на гужовий транспорт та вивіз до місця свого проживання. Дії [PERSON] судом кваліфіковано за ст.356 КК України як самоправство, тобто самовільне, всупереч установленому законом порядку, вчинення дій, правомірність яких оспорюється окремим підприємством, якщо такими діями була заподіяна значна шкода інтересам власника. Згідно з ст.\~81\~ЦПК\~України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Статтею 12\~ЦПК\~України унормовано, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Відповідно до ч. 1\~ст. 13 ЦПК України\~суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього\~Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Зважаючи на викладене, суд приходить висновку про задоволення позовних вимог в повному обсязі. Крім того, відповідно вимог\~ст. 141 ЦПК України\~з відповідача в дохід держави підлягає стягненню 3028 гривень судового збору.

Outcome: approved