Jurisdiction: civil
Date: 2025-10-15 00:00:00

До Ірпінського міського суду Київської області надійшла заява [PERSON] про встановлення факту недостовірності інформації. В заяві заявниця вказує, що Заявник [PERSON] (надалі також - Заявник), є відомим підприємцем, фахівцем у галузі інтернет-маркетингу, ІТ, веб-розробок, провідним експертом по блокчейну, засновником криптобіржі [INFO], СЕО кількох блокчейн-проектів. Починаючи з 10.09.2024 відносно Заявника було розповсюджено недостовірну інформацію, яка містилась у публікаціях в Telegram-каналі «[INFO]». Поширена інформація у вищевказаних публікаціях є взаємопов`язаною і спрямованою на маніпулювання громадською думкою читачів Telegram-каналу «[INFO]», та створення негативного враження про особу Заявника. У наведених представником заявника публікаціях з Telegram-каналі «[INFO]» на веб-сайті Telegram у мережі Інтернет йдеться про організацію Заявником криптовалютних схем, привласнення коштів інших осіб (у тому числі військових, партнерів та користувачів крипто-бірж), а також пов`язаність Заявника з особами, що є громадянами держави-агресора, окрім того в цих публікаціях стверджується, що Заявник є шахраєм та відомим напівкримінальним авторитетом. Окрім того, наведена недостовірна негативна інформація про Заявника була поширена серед невизначеної кількості жителів України та світу - користувачів мережі Інтернет. Вказана інформація знаходиться у вільному доступі в мережі Інтернет та будь-яка особа має можливість її переглянути. Поширена недостовірна інформація висвітлена в принизливій та образливій формі, яка по суті є звинуваченням у порушенні норм чинного законодавства, вчиненні злочинів, порушенні норм суспільної моралі, направлена на приниження честі, гідності та ділової репутації Заявника й спрямована на формування суспільної думки про порушення Заявником чинного законодавства. Повідомили суд, що станом на день складання акту огляду та фіксації публікації 19.11.2024), фактична кількість читачів Telegram-каналу «[INFO]» складала 247 831 осіб. Разом з тим, недостовірна інформація, яка носить негативний характер, порушує право Заявника на повагу його честі, гідності та ділової репутації, як фізичної особи. Оскільки ця негативна іформації була донесена до значної аудиторії. Враховуючи наведене вище, на думку Заявника, останнім підтверджено те, що відповідна недостовірна інформація, яка міститься у всіх публікаціях, була поширена та доведена до відома великій кількості людей. У кожній з публікацій або прямо зазначається ім`я Заявника, або відповідна публікація, окрім текстового допису, містить також фотографії на яких зображений Заявник та/або скріншот публікації з Instagram-сторінки Заявника, на якій чітко вбачається ім`я власника Instagram-сторінки, або скріншот інстаграм акаунту підтвердженої бізнес-сторінки криптовалютної біржі «[INFO]», власником якої є [PERSON] . Враховуючи наведене, чітко вбачається, що недостовірна інформація, яка викладена у зазначеному дописі, стосується безпосередньо [PERSON] . У свою чергу, аудиторія, на яку поширена така недостовірна інформація, може чітко ідентифікувати особу, відносно якої вона поширена. У публікаціях, розміщених в Telegram-каналі «[INFO]» йдеться про причетність Заявника до організації вчинення злочину або кримінального правопорушення, пов`язаність Заявника з особами, що є громадянами держави-агресора, окрім того в цих публікаціях стверджується, що Заявник є відомим напівкримінальним авторитетом. Інформація сформульована способом категоричного висловлювання, у формі наведення існування конкретних обставин (фактів). Такі твердження є прямою вказівкою на констатацію вчинення Заявником шахрайства, привласнення чужого майна чи то крадіжки. Повідомивши широкому загалу інформацію про причетність Заявника до вчинення кримінальних правопорушень, автором фактично заявлено про вчинення Заявником суспільно небезпечних діянь, відповідальність за які передбачені частиною 4 статті 185 Кримінального кодексу України, частиною 4 статті 190 Кримінального кодексу України, 5 статті 191 Кримінального кодексу України та частиною 1 статті 206-2 Кримінального кодексу України. Отже, оспорювана інформація у всіх наведених вище публікаціях, не була перевірена автором на предмет її достовірності. У публікаціях відсутнє посилання на офіційне джерело інформації, а лише зазначається про нібито «джерело інформації в правоохоронних органах». Оспорювані висловлювання в цілому за своїм характером свідчать, що Заявником порушуються норми законодавства, що створює враження про нього як про злочинця. Такі висловлювання у свою чергу, руйнують оцінку його людських, ділових та професійних якостей, адже Заявник впродовж багатьох років займається професійною діяльністю та є відомим в спільнотах веб-розробників. Оспорювана інформація не містить алегорій, сатири, гіпербол тощо, вона не є припущенням чи критикою Заявника, її можна перевірити на достовірність, тому вона не є оціночними судженнями. З огляду на характер використаних засобів, поширена невстановленим автором інформація є твердженням про факти: що Заявник є організатором групи, що проводить шахрайської криптовалютної «схеми» на мільярд гривень; що Заявник привласнює кошти користувачів (попередньо забравши доступи до системи у колишнього співвласника) у патріотично налаштованих громадян; що Заявник є відомим напівкримінальним елементом та спеціалізується на запуску фінансових «пірамід», а також те, що він вкрав гроші у патріотично налаштованих громадян; що Заявник вчинив рейдерство відносно свого бізнес-партнера; що Заявник пов`язаний з особами, які мають громадянство країни-агресора; що відносно заявника існує повідомлення про підозру, наслідком чого буде оголошення в міжнародний розшук. Наразі чітко вбачається, що оприлюднена інформація містить в собі фактичні твердження та не є оціночними судженнями. Більше того, відомості про начебто ймовірне вчинення кримінальних правопорушень не мають бути оголошеними навіть правоохоронними органами до набрання законної сили обвинувальним вироком суду, яким такі відомості будуть підтверджені. Звертає увагу суду, що більшість недостовірних тверджень зазначених в публікаціях є такими, що порушують презумпцію невинуватості, оскільки стверджують про Заявника, як про особу, що вже є винною у вчиненні кримінального правопорушення. Однак зазначені автором твердження не відповідають дійсності. Повторно вказано, що відносно [PERSON] відсутній обвинувальний вирок суду, що набрав законної сили, більше того відносно Заявника немає жодного процесуального статусу, передбаченого Кримінальним процесуальним кодексом України, який би дозволяв розглядати його особу, щодо якої наявні обґрунтовані підозри щодо вчинення ним кримінального правопорушення. Поширення недостовірної інформації порушує репутацію Заявника, завдало йому значних душевних страждань, порушило його спокій. Оскільки зміст вищевказаних публікацій викликав значний резонанс як серед друзів та знайомих Заявника, так і в професійній спільноті, до якої належить Заявник, так само і в пересічних громадян України. Власник Telegram-каналу «[INFO]» це - єдина особа, яка мають технічну можливість самостійно наповнювати контентом (поширювати інформацію) на певному веб-сайті Telegram. Отже, в цьому випадку, власник Telegram-каналу «[INFO]» є тією особою, яка могла б виконати рішення суду, яким були б захищені права та інтереси Заявника. Однак, враховуючи те, що автора дописів та власника Telegram-каналу «[INFO]» не вдалось встановити, єдиним можливим способом захисту прав та інтересів Заявника є звернення до суду в порядку окремого провадження задля встановлення факту поширення недостовірної інформації та спротування такої інформації. На підставі цього просив встановити факт недостовірності інформації, яка була поширена в Telegram-каналі «[INFO]» на веб-сайті Telegram - за посиланням [INFO] наступного змісту: «Правоохоронці проводять обшуки у криптоділка [PERSON] та його спільників. Групу осіб під керівництвом [PERSON] підозрюють у криптовалютній «схемі» на мільярд гривень. За даними джерел, наразі українські силовики у співпраці з європейськими правоохоронними органами розслідують можливий факт вчинення кримінального правопорушення групою осіб під керівництвом [PERSON] , які з використанням технічних можливостей бірж забрали всі доступи до системи у колишнього українського співвласника, заблокували на рахунках і привласнили кошти користувачів, патріотично налаштованих громадян, на суму більш ніж мільярд гривень. [PERSON] відомий в ІТ-колах як напівкримінальний елемент, що спеціалізується на запуску так званих блокчейн-стартапів (у більшості - банальні фінансові «піраміди»…Невдовзі тисячі користувачів Coinsbit та інших бірж (як з України, так і з усієї Європи) з орбіти псевдобізнесмена повідомили про те, що не можуть вивести свої гроші із системи через їх блокування у криптогаманцях. Ішлося про суми від 300 до 30 тис. доларів». Встановити факт недостовірності інформації, яка була поширена в Telegram-каналі «[INFO]» на веб-сайті Telegram - за посиланням [INFO] наступного змісту: «Учасниця «Холостяка-10» [PERSON] є однією з підозрюваних у криптовалютній «схемі» на мільярд гривень. Розслідується можливе кримінальне правопорушення, де група осіб привласнила понад мільярд гривень, заблокувавши кошти користувачів крипто-бірж». Встановити факт недостовірності інформації, яка була поширена в Telegram-каналі «[INFO]» на веб-сайті Telegram - за посиланням [INFO] наступного змісту: « Ты [PERSON] черт украл деньги у военных, пользователей и партнеров. Какая у тебя правда кормя русских с украденных у наших людей денег ? Приезжай и докажи правду или скоро притянут как собака сюда и в международный розыск.» Встановити факт недостовірності інформації, яка була поширена в Telegram-каналі «[INFO]» на веб-сайті Telegram - за посиланням [INFO] наступного змісту: «Биржу [INFO] рейдернул [PERSON] у бывшего совладельца и убежал к русским. Будьте осторожны и выведите средства. Мошенник [PERSON] скоро будет в международном розыске.» Ухвалою Ірпінського міського суду Київської області від 06.12.2024 року відмовлено у відкритті провадження у цивільній справі за заявою [PERSON] про встановлення факту недостовірності інформації. Постановою Київського апеляційного суду від 02 липня 2025 року ухвалу Ірпінського міського суду Київської області від 06 грудня 2024 року скасовано та направлено справу для продовження розгляду до суду першої інстанції. Ухвалою Ірпінського міського суду Київської області від 15 серпня 2025 року прийнято заяву до розгляду та відкрито провадження по вказаній цивільній справі. Заявник в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду повідомлявся належним чином. Представник заявника адвокат Боднар А.М. подала заяву про розгляд справи без участі сторони Заявника. Заявлені вимоги підтримала в повному обсязі. Враховуючи, що сторони по справі в судове засідання не з`явились, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Дослідивши письмові матеріали справи суд прийшов до наступного висновку. Згідно зі ст.ст. 4, 5 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. Відповідно до ст. 55 Конституції України, права і свободи людини і громадянина захищаються судом. Судом встановлено, що починаючи з 10.09.2024 відносно Заявника було розповсюджено інформацію, яка містилась у публікаціях в Telegram-каналі «[INFO]». [INFO] о 17:21 в Telegram-каналі « [INFO] » на веб-сайті Telegram у мережі Інтернет розміщено публікацію (за посиланням: [INFO] ) у текстовій формі (та в супроводі фотографій, на одній з яких зображений Заявник) наступного змісту: «Правоохоронці проводять обшуки у криптоділка [PERSON] та його спільників. Групу осіб під керівництвом [PERSON] підозрюють у криптовалютній «схемі» на мільярд гривень. За даними джерел, наразі українські силовики у співпраці з європейськими правоохоронними органами розслідують можливий факт вчинення кримінального правопорушення групою осіб під керівництвом [PERSON] , які з використанням технічних можливостей бірж забрали всі доступи до системи у колишнього українського співвласника, заблокували на рахунках і привласнили кошти користувачів, патріотично налаштованих громадян, на суму більш ніж мільярд гривень. [PERSON] відомий в ІТ-колах як напівкримінальний елемент, що спеціалізується на запуску так званих блокчейн-стартапів (у більшості - банальні фінансові «піраміди»), У 2018 році він став Chief technical officer криптовалютної біржі Coinsbit. Також працював СЕО біржі [INFO] і Patex. Після початку повномасштабного вторгнення [PERSON] виїхав у Дубай (ОАЕ) та частково релокував туди технічний персонал підконтрольних йому ІТ- структур. Невдовзі тисячі користувачів Coinsbit та інших бірж (як з України, так і з усієї Європи) з орбіти псевдобізнесмена повідомили про те, що не можуть вивести свої гроші із системи через їх блокування у криптогаманцях. Ішлося про суми від 300 до 30 тис. доларів.». Також [INFO] о 20:54 Telegram-каналі « [INFO] » на веб-сайті Telegram у мережі Інтернет розміщено публікацію (за посиланням [INFO] ) у текстовій формі (та у супроводі фотографій, на одній з яких зображений Заявник) наступного змісту: «Учасниця «Холостяка-10» [PERSON] є однією з підозрюваних у криптовалютній «схемі» на мільярд гривень. Розслідується можливе кримінальне правопорушення, де група осіб привласнила понад мільярд гривень, заблокувавши кошти користувачів крипто-бірж». Також [INFO] о 15:58 Telegram-каналі « [INFO] » на веб-сайті Telegram у мережі Інтернет розміщено публікацію (за посиланням [INFO] ) у текстовій формі (та в супроводі фотографії, з якої можна ідентифікувати відносно кого даний допис), наступного змісту: « Ты [PERSON] черт украл деньги у военных, пользователей и партнеров. Какая у тебя правда кормя русских с украденных у наших людей денег? Приезжай и докажи правду или скоро притянут как собака сюда и в международный розыск.» Також [INFO] о 17:24 Telegram-каналі « [INFO] » на веб-сайті Telegram у мережі Інтернет розміщено публікацію (за посиланням [INFO] ) у текстовій формі (та в супроводі фотографії зі скріншотом інстаграм акаунту підтвердженої бізнес-сторінки криптовалютної біржі «[INFO]», власником якої є [PERSON] ), наступного змісту: «Биржу [INFO] рейдернул [PERSON] у бывшего совладельца и убежал к русским. Будьте осторожны и выведите средства. Мошенник [PERSON] скоро будет в международном розыске.» З довідки з відомостями про власника веб-сайту або інформацією про його встановлення вих. №194/2024-Д від 10.10.2024, виданої дочірнім підприємством «Центр компетенції адресного простору мережі Інтернет» консорціуму «Український центр підтримки номерів і адрес», вбачається, що на веб-сайті Telegram: [INFO] ( [INFO]) створено Telegram-канал з назвою «[INFO] », доступний за адресою у мережі Інтернет: [INFO] на якому міститься наступна інформація: « [INFO] ». Наведені ідентифікатори не надають можливості встановити власника цього Telegram-каналу. Власником веб-сайтів: [INFO] та [INFO] є володілець облікового запису [PERSON] ( [INFO] якщо інше не визначене умовами договору між останнім та реєстрантом (-ми) доменних імен t.me та telegram.org та/або отримувачем послуг хостингу, або якщо такий договір відсутній. При цьому, на веб-сайті багатокористувацької платформи Telegram [INFO] ([INFO]) створено Telegram -канал з назвою "[INFO]", доступний за адресою у мережі Інтернет: [INFO] Таким чином, автором публікацій і дописів на персональній веб-сторінці Сервісу є власник такої веб-сторінки, який незалежно від власника веб-сайту розміщує інформацію на веб-сторінці та управляє нею. Власник Сервісу не бере безпосередньої участі у розміщенні інформації власником веб-сторінки, недостовірність якої доводить позивач. Аналогічні висновки зроблену у постанові Верховного Суду у складі колегії Касаційного господарського суду у справі №911/1317/21 від 07 листопада 2023. Разом з тим подібні висновки (щодо відсутності необхідності залучення власника веб-сайту як співвідповідача у випадку поширення інформації через соціальні мережі) Верховний Суд підтримує при розгляді і інших схожих судових справ (постанови Верховного Суду від 06.03.2019 у справі № 760/2753/17, від 13.04.2020 у справі № 303/3794/18-ц). Отже, враховуючи наведене вище, можна дійти висновку, що власник Telegram-каналу «[INFO]» це - єдина особа, яка мають технічну можливість самостійно наповнювати контентом (поширювати інформацію) на певному веб-сайті Telegram. Отже, в цьому випадку, власник Telegram-каналу «[INFO]» є тією особою, яка могла б виконати рішення суду, яким були б захищені права та інтереси Заявника. Однак, враховуючи те, що автора дописів та власника Telegram-каналу «[INFO]» не вдалось встановити, єдиним можливим способом захисту прав та інтересів Заявника є звернення до суду в порядку окремого провадження задля встановлення факту поширення недостовірної інформації та спротування такої інформації. З відповіді від 19.09.2024, наданої Офісом Генерального прокурора, вбачається, що за результатами опрацювання даних ЄРДР станом на 16.09.2024 кримінальних проваджень, в яких містяться відомості про притягнення [PERSON] , [INFO] , до кримінальної відповідальності як підозрюваного не встановлено. З відповіді від 20.11.2024, наданої Слідчим управлінням у м. Києві Головного управління Національної поліції, вбачається, що станом на 07.11.2024 [PERSON] , [INFO] , у кримінальному провадженні №12024100000000540 від 30.04.2024 про підозру не повідомлялось та останній в розшук не оголошувався. Згідно висновку семантико-текстуальної експертизи №056/64 від 11.04.2025, результати експертизи можна стисло підсумувати у вигляді таких відповідей на поставлені питання: Відповідь на питання 1. Допис оприлюднений за посиланням [INFO] містить інформацію про те, що [PERSON] привласнив гроші військовиків, користувачів і партнерів. Зазначена інформацію містить такі текстові сегменти: « Ты [PERSON] черт украл деньги у военных, пользователей и партнеров. Какая у тебя правда кормя русских с украденных у наших людей денег?» Відповідь на питання 2. Висловлення, зазначені у відповіді на питання 1, містять інформацію про те, що [PERSON] привласнив гроші військовиків, користувачів і партнерів виражену у формі твердження. Відповідь на питання 3. Допис оприлюднений за посиланням [INFO] містить інформацію, виражену у формі твердження, яка може бути принизливою для честі й гідності [PERSON] і завдати шкоди його діловій репутації. Відповідь на питання 4. Допис оприлюднений за посиланням [INFO], містить інформацію про те, що розслідується можливе кримінальне правопорушення відносно групи осіб щодо привласнення понад мільярд гривень через блокування коштів користувачів крипто-бірж. Зазначена інформацію містить такі текстові сегменти: «Розслідується можливе кримінальне правопорушення, де група осіб привласнила понад мільярд гривень, заблокувавши кошти користувачів крипто-бірж». Відповідь на питання 5. Висловлення, зазначені у відповіді на питання 4, містять інформацію про те, що розслідується можливе кримінальне правопорушення відносно групи осіб щодо привласнення понад мільярд гривень через блокування коштів користувачів крипто-бірж виражену у формі твердження. Відповідь на питання 6. Допис оприлюднений за посиланням [INFO], містить інформацію у формі твердження, яка може бути принизливою для честі й гідності осіб, зазначених у питаннях 4-5, і завдати шкоди діловій репутації відповідних осіб. Відповідь на питання 7. Допис оприлюднений за посиланням [INFO] містить інформацію про те, що [PERSON] є керівником групи осіб, підозрюваних у незаконних діях з використанням крипто валют, спрямованих на особисте збагачення на мільярд гривень. Зазначена інформацію містить такій текстовий сегмент: «Групу осіб під керівництвом [PERSON] підозрюють у криптовалютній «схемі» на мільярд гривень.» Відповідь на питання 8. Висловлення, зазначені у відповіді на питання 7, містять інформацію про те, що [PERSON] є керівником групи осіб, підозрюваних у незаконних діях з використанням крипто валют, спрямованих на особисте збагачення на мільярд гривень виражену у формі твердження. Відповідь на питання 9. Допис оприлюднений за посиланням [INFO] містить інформацію, виражену у формі твердження, яка може бути принизливою для честі й гідності [PERSON] і завдати шкоди його діловій репутації. Відповідь на питання 10. Допис оприлюднений за посиланням [INFO] містить інформацію про те, що [PERSON] шахрайськими або силовим способом захопив біржу [INFO]. Зазначена інформацію містить такі текстові сегменти: «Биржу [INFO] рейдернул [PERSON] у бывшего совладельца и убежал к русським.» Відповідь на питання 11. Висловлення, зазначені у відповіді на питання 10, містять інформацію про те, що [PERSON] шахрайськими або силовим способом захопив біржу [INFO] виражену у формі твердження. Відповідь на питання 12. Допис оприлюднений за посиланням [INFO] містить інформацію, виражену у формі твердження, яка може бути принизливою для честі й гідності [PERSON] і завдати шкоди його діловій репутації. За змістом ст. 3 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав. Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 293 ЦПК України, суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення. Згідно ч. 3 ст. 294 ЦПК України, справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. Статтею 315 ЦПК України визначено факти, які можуть встановлюватись у судовому порядку. Частиною другою даної норми передбачено, що у судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення. Пунктом 1 Постанови Пленуму Верховного Суду України "Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення" № 5 від 31.03.1995 року передбачено, що в порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, якщо: згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право. Відповідно до абз. 3 ч. 4 ст. 277 ЦК України, якщо особа, яка поширила недостовірну інформацію, невідома, фізична особа, право якої порушено, може звернутися до суду із заявою про встановлення факту недостовірності цієї інформації та її спростування. Згідно з частиною четвертою статті 32 Конституції України кожному гарантується судовий захист права спростовувати недостовірну інформацію про себе і право вимагати будь-якої інформації, а також право вимагати відшкодування матеріального і морального збитку, заподіяного використовуванням і розповсюдженням такої недостовірної інформації. Статтею 201 ЦК України передбачено, що особистими немайновими благами, які охороняються цивільним законодавством, є: здоров`я, життя; честь, гідність і ділова репутація; ім`я (найменування); авторство; свобода літературної, художньої, наукової і технічної творчості, а також інші блага, які охороняються цивільним законодавством. Відповідно до статті 277 ЦК України фізична особа, особисті немайнові права якої порушено внаслідок поширення про неї та (або) членів її сім`ї недостовірної інформації, має право на відповідь, а також на спростування цієї інформації. Фізична особа, особисті немайнові права якої порушено у друкованих або інших засобах масової інформації, має право на відповідь, а також на спростування недостовірної інформації у тому ж засобі масової інформації в порядку, встановленому законом. Спростування недостовірної інформації здійснюється незалежно від вини особи, яка її поширила. Спростування недостовірної інформації здійснюється у такий же спосіб, у який вона була поширена. Статтею 297 ЦК України визначено, що кожен має право на повагу до його гідності та честі. Гідність та честь фізичної особи є недоторканними. Фізична особа має право звернутися до суду з позовом про захист її гідності та честі. Верховний Суд у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у постанові від 11.12.2023 у справі №504/4099/16-ц зробив наступний висновок щодо застосування способу захисту, передбаченого абз. 4 ч. 3 ст. 277 ЦКУ: «Відповідно до абзацу третього частини четвертої статті 277 ЦК України судовий захист гідності, честі та ділової репутації внаслідок поширення про особу недостовірної інформації не виключається і в разі, якщо особа, яка поширила таку інформацію, невідома. У такому випадку суд вправі за заявою заінтересованої особи встановити факт неправдивості цієї інформації та спростувати її в порядку окремого провадження. Така заява розглядається за правилами, визначеними розділом IV ЦПК України. У разі доведеності обставин, на які посилається заявник, суд лише констатує факт, що поширена інформація є неправдивою, та спростовує її. При цьому тягар доказування недостовірності поширеної інформації покладається на заявника, який несе витрати, пов`язані з її спростуванням. Встановлення такого факту можливо лише у тому разі, коли особа, яка поширила недостовірну інформацію, невідома.». Згідно п.15 постанови Пленуму Верховного Суду України від 27 лютого 2009 року № 1 «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи» при розгляді справ зазначеної категорії суди повинні мати на увазі, що юридичним складом правопорушення, наявність якого може бути підставою для задоволення позову, є сукупність таких обставин: а) поширення інформації, тобто доведення її до відома хоча б одній особі у будь-який спосіб; б) поширена інформація стосується певної фізичної чи юридичної особи, тобто позивача; в) поширення недостовірної інформації, тобто такої, яка не відповідає дійсності; г) поширення інформації, що порушує особисті немайнові права, тобто або завдає шкоди відповідним особистим немайновим благам, або перешкоджає особі повно і своєчасно здійснювати своє особисте немайнове право. На переконання суду, заявник належними та допустимими доказами підтвердив факт наявності юридичного складу правопорушення. Оскільки інформація, яку заявник просить визнати недостовірною, розміщена у публікаціях в Telegram-каналі «[INFO]» та доведена до чисельної кількості підписників. Також вказані публікації містять прізвище, ім`я заявника та/або його фотографії, тим самим підтверджуючи, що вони стосуються конкретної особи. Окрім того, поширена інформація є недостовірною, оскільки підтверджено відсутність щодо заявника будь-яких кримінальних проваджень, повідомлень про підозру у вчиненні злочинів або направлення обвинувальних актів до суду. Також публікації стосовно [PERSON] розмішені в Telegram-каналі «[INFO]» на веб-сайті Telegram, може бути принизливою для честі та гідності заявника, та може завдати шкоди його діловій репутації. Таким чином, заява [PERSON] , в інтересах якого діє адвокат Боднар Альона Миколаївна про встановлення факту недостовірності інформації підлягає задоволенню у повному обсязі. На підставі викладеного,

Outcome: approved