Jurisdiction: civil
Date: 2025-10-19 00:00:00

27 серпня 2025 року до Хорошівського районного суду Житомирської області надійшла заява [PERSON] (далі - заявниця), в якій вона просить встановити юридичні факти, а саме: 1.Що [PERSON] , 1919 року народження, яка померла [INFO] , є рідною матір`ю [PERSON] , 1949 року народження, яка померла [INFO] , та прабабою [PERSON] , [INFO] . 2.Що [PERSON] , 1949 року народження, яка померла [INFO] , є рідною бабою [PERSON] , [INFO] . В обґрунтування заяви зазначено, що [INFO] померла прабаба заявниці, [PERSON] , після смерті якої відкрилася спадщина на дві земельні ділянки з кадастровими номерами 1821184000:09:001:0130 та 1821184000:09:001:0507. Заявниця стверджує, що спадщину після смерті прабаби фактично прийняли її дочка, [PERSON] (баба заявниці), та сама заявниця (як правнука), оскільки вони постійно проживали разом зі спадкодавицею на день її смерті. Проте, [PERSON] за життя не оформила своїх спадкових прав. [INFO] померла [PERSON] . Спадщину після її смерті, яка включала право на частку у спадщині [PERSON] , фактично прийняла заявниця [PERSON] , як онука, шляхом постійного спільного проживання. 13 серпня 2025 року заявниця звернулася до приватного нотаріуса з метою оформлення спадкових прав, однак отримала роз`яснення № 194, згідно з яким видача свідоцтва про право на спадщину неможлива через відсутність документів, що безспірно підтверджують родинні відносини між нею, її бабою [PERSON] та прабабою [PERSON] . Неможливість отримати або відновити необхідні документи в позасудовому порядку, зокрема через те, що частина актів цивільного стану була зареєстрована на території російської федерації, доступ до архівів якої наразі неможливий через збройну агресію, змусила заявницю звернутися до суду. Встановлення вказаних фактів необхідне для реалізації її спадкових прав. Заявниця [PERSON] у судовому засіданні підтримала вимоги, викладені у заяві, та просила їх задовольнити, надавши пояснення, аналогічні змісту заяви. Представник заінтересованої особи, Хорошівської селищної ради Житомирського району Житомирської області, у судове засідання не з`явився. Натомість до суду надійшло клопотання, в якому представник селищної ради просить розглядати справу за його відсутності та зазначає, що проти задоволення заяви не заперечує. Відсутність заперечень з боку органу місцевого самоврядування, на території якого проживала родина, свідчить про відсутність спору про право та побічно підтверджує обставини, на які посилається заявниця, оскільки селищна рада не має відомостей, що суперечили б її твердженням. У судовому засіданні були допитані свідки [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] , які після попередження про кримінальну відповідальність за статтями 384, 385 Кримінального кодексу України та складання присяги, надали суду послідовні та узгоджені показання. Свідки пояснили, що є мешканцями села Будо-Рижани, де проживала родина заявниці, та особисто знали як саму заявницю, так і її померлих родичів - матір, бабу та прабабу. Вони підтвердили, що у їхній спільноті було загальновідомо, що [PERSON] та [PERSON] були матір`ю та дочкою. Також свідки засвідчили, що [PERSON] була рідною бабою заявниці, [PERSON] , та брала активну участь у її вихованні, особливо після смерті матері заявниці. Свідки підтвердили факт спільного проживання трьох поколінь однією родиною за адресою: [ADDRESS] . Показання свідків є важливим доказом, що доповнює письмові матеріали справи, оскільки вони відображають соціальне визнання родинних зв`язків у громаді та підтверджують обставини, які неможливо встановити виключно на підставі наявних документів. Ухвалою судді Хорошівського районного суду Житомирської області від 29 серпня 2025 року відкрито провадження у справі та призначено її до судового розгляду. У судовому засіданні 14 жовтня 2025 року суд оголосив про перехід до стадії ухвалення судового рішення та, враховуючи складність справи, на підставі абз. 2 ч. 1 ст. 244 ЦК України, відклав ухвалення та проголошення судового рішення на 20 жовтня 2025 року. Встановлені судом обставини та докази, на яких вони ґрунтуються. Суд, заслухавши пояснення заявниці, показання свідків, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, та оцінивши їх у сукупності, встановив такі обставини та відповідні їм правовідносини. Правовідносини у справі регулюються нормами Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) та Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України). Відповідно до пункту 1 частини першої статті 315 ЦПК України, суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами. Частина друга цієї статті передбачає, що у судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення. Судом встановлено, що [PERSON] , яка померла [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , на день смерті була власницею двох земельних ділянок, розташованих на території Радицької сільської ради (нині - Хорошівської селищної ради), площею 2,8494 га (кадастровий номер 1821183800:07:001:0130) та 0,7798 га (кадастровий номер 1821183800:07:001:0507). Право власності підтверджується Державними актами серії ЯБ № 863462 та серії ЯБ № 863821 від 10 квітня 2006 року. Після її смерті відкрилася спадщина. Відповідно до частини третьої статті 1268 ЦК України, спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Згідно з довідкою Хорошівської селищної ради № 59 від 13 серпня 2025 року, на день смерті [PERSON] разом з нею за адресою: [ADDRESS] , проживали її дочка - [PERSON] та правнука - [PERSON] . Таким чином, [PERSON] та [PERSON] у встановленому законом порядку фактично прийняли спадщину після смерті [PERSON] . [INFO] померла [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] . Оскільки вона прийняла, але не оформила спадщину після своєї матері, право на оформлення цієї спадщини увійшло до складу її власного спадкового майна. Згідно з довідкою Хорошівської селищної ради № 61 від 13 серпня 2025 року, на день смерті [PERSON] разом з нею за тією ж адресою проживала її онука - [PERSON] , яка, відповідно, фактично прийняла спадщину після смерті баби. З інформаційних довідок зі Спадкового реєстру № 82196595 та № 82196581 від 13 серпня 2025 року вбачається, що спадкові справи після смерті [PERSON] та [PERSON] не заводились, що свідчить про відсутність інших спадкоємців, які б претендували на спадщину. Заявниця звернулася до приватного нотаріуса для оформлення спадкових прав, однак отримала роз`яснення № 194 від 13 серпня 2025 року про неможливість вчинення нотаріальної дії через відсутність документів, що підтверджують родинні зв`язки між спадкодавцями та спадкоємицею. Ця обставина підтверджує, що заявниця вичерпала позасудові шляхи встановлення юридичного факту, що є необхідною умовою для звернення до суду з відповідною заявою. Обґрунтування встановлення родинних зв`язків на підставі сукупності доказів. Суд вважає, що надані заявницею докази у своїй сукупності є достатніми, послідовними та переконливими для встановлення фактів, що мають юридичне значення. Щодо встановлення факту, що [PERSON] є матір`ю [PERSON] . Цей факт підтверджується сукупністю таких доказів: 1.Архівна довідка № В-3479/02 від 31 липня 2025 року, видана Державним архівом Житомирської області, та копія актового запису про народження № 31 від 22 вересня 1949 року. Згідно з цими документами, матір`ю [PERSON] , яка народилася [INFO] , записана [PERSON] . 2.Довідка Хорошівської селищної ради № 59 від 13 серпня 2025 року, яка прямо вказує, що [PERSON] , яка проживала разом з [PERSON] , є її дочкою. 3.Свідоцтво про розірвання шлюбу серії [NUMBER] підтверджує, що [PERSON] після розірвання шлюбу з [PERSON] залишила прізвище « [PERSON] », що пояснює зміну її дошлюбного прізвища « [PERSON] ». 4.Показання свідків [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] , які беззаперечно підтвердили, що [PERSON] та [PERSON] сприймалися у суспільстві як мати та дочка. Суд звертає увагу на наявну розбіжність у місяці народження [PERSON] (вересень в архівній довідці та жовтень у довіреності, виданій в російській федерації ). Однак, суд вважає цю розбіжність несуттєвою та такою, що не спростовує ідентичності особи. Інші ключові ідентифікаційні дані - прізвище при народженні, ім`я, по батькові, місце народження та ім`я матері - повністю збігаються. Такі неточності в документах, виданих у середині минулого століття, є поширеним явищем. Оцінюючи докази в сукупності, суд доходить висновку, що зазначені документи стосуються однієї й тієї ж особи. Щодо встановлення факту, що [PERSON] є бабою [PERSON] . Цей факт встановлюється через доведення проміжного родинного зв`язку: [PERSON] була матір`ю [PERSON] , яка, у свою чергу, була матір`ю заявниці. Судом встановлено, що матір`ю заявниці [PERSON] є [PERSON] , що прямо підтверджується свідоцтвом про народження заявниці серії [NUMBER] від 06 травня 1996 року. Зв`язок між [PERSON] та [PERSON] (матір`ю заявниці) підтверджується сукупністю непрямих доказів, оскільки свідоцтво про народження [PERSON] відсутнє. Суд визнає поважною причину відсутності цього документа, оскільки він був виданий на території російської федерації, і його отримання чи відновлення є об`єктивно неможливим в умовах повномасштабної збройної агресії російської федерації проти України та розриву дипломатичних і консульських відносин. Вимагати від заявниці надання такого документа означало б позбавити її права на судовий захист. Натомість, цей родинний зв`язок підтверджується: 1.Повним витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про шлюб № 00052578628 від 23 липня 2025 року, з якого вбачається, що [PERSON] (майбутня [PERSON] ) народилася [INFO] в м. Солікамськ, росія. Ця інформація узгоджується з даними про проживання [PERSON] у м. Солікамськ, що підтверджується свідоцтвом про розірвання шлюбу та довіреністю. 2.Показаннями свідків, які підтвердили, що [PERSON] була бабою заявниці та піклувалася про неї. 3.Спільними сімейними фотографіями, які хоч і не є первинним доказом, але візуально підтверджують існування сталих родинних стосунків між заявницею, її матір`ю, бабою та прабабою, що надає ваги іншим доказам (а.с. 35-38). Суд звертає увагу, що у справах про встановлення факту родинних відносин суд має оцінювати докази в їх сукупності. Відсутність одного прямого доказу не є безумовною підставою для відмови, якщо інші докази в логічній послідовності підтверджують заявлені обставини. Висновки суду. Проаналізувавши наведені докази, суд доходить висновку, що заявниця довела наявність родинних відносин між нею, її бабою [PERSON] та прабабою [PERSON] . Встановлення цих фактів має для заявниці юридичне значення, оскільки безпосередньо породжує правові наслідки - можливість реалізувати своє право на спадкування, гарантоване статтею 41 Конституції України та нормами цивільного законодавства. Відповідно до пункту 7 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 5 від 31 березня 1995 року «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення», суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, зокрема, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання свідоцтва про право на спадщину. Таким чином, заява [PERSON] є обґрунтованою, підтвердженою належними та допустимими доказами, а тому підлягає задоволенню в повному обсязі.

Outcome: approved