Jurisdiction: civil
Date: 2025-10-13 00:00:00

До Фрунзенського районного суду м. Харкова надійшла позовна заява [PERSON] , в якому просить стягнути на його користь солідарно з відповідачів [PERSON] та [PERSON] матеріальну шкоду, завдану в результаті залиття квартири в розмірі 111400,00 грн. вартості ремонтно- відновлювальних робіт, 100000,00 грн. у відшкодування моральної шкоди, 13631,40 грн. вартість проведення будівельно-технічного дослідження та сплачений судовий збір. Свої вимоги позивач обґрунтовує тим, що йому на праві власності на підставі договору дарування квартири, посвідченого 28.01.2015 року приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Шевцовим С.О., належить квартира, розташована за адресою : [ADDRESS] . Над його квартирою розташована квартира [ADDRESS] , в якій мешкає відповідач по справі [PERSON] . Відповідачі [PERSON] та [PERSON] є наймачами жилого приміщення, а саме квартири, розташованої за адресою : [ADDRESS] . Тривалий час, протягом 2023-2024 років, з вини відповідачів, внаслідок невиконання ними обов`язку по утриманню у належному стані сантехнічних приладів у квартирі [ADDRESS] , відбувається залиття належної йому квартири. Залиття відповідачами належної позивачу квартири має систематичний характер, що підтверджується актом обстеження від 31.01.2023 року, складеного комісією Комплексу «Харківводовідведення», актом № 25 від 13.02.2023 року, складеного комісією дільниці № 57 КП «Жилкомсервіс», актом обстеження від 01.06.2023 року, складеного комісією Комплексу «Харківводовідведення», актом № 88 від 05.06.2023 року, складеного комісією дільниці № 57 КП «Жилкомсервіс», актом обстеження від 03.05.2024, складеного комісією Комплексу «Харківводовідведення», актом № 300 від 10.05.2024 року, складеного комісією дільниці № 57 КП «Жилкомсервіс», актом обстеження від 15.04.2024 складеного комісією Комплексу «Харківводовідведення», актом № 290 від 2023 року, складеного комісією дільниці № 57 КП «Жилкомсервіс». Причинами залиття квартири є недбале відношення мешканця квартири [ADDRESS] до сантехприладів в квартирі, засор квартирної каналізації, сантехніка в неробочому стані, унітаз не закріплений. Внаслідок залиття квартири неодноразово були залиті натяжні стелі у ванній кімнаті, кухні, житлових кімнатах, коридорі, також залиті стіни та підлога. На стінах та стелі кімнат залишились сліди від залиття у вигляді патьоків та плям жовтого кольору. З приводу залиття своєї квартири він неодноразово звертався з заявами у Харківську міську раду, КП «Жилкомсервіс» та поліцію. Згідно висновку експерта № 4666 за результатами проведення будівельно- технічного дослідження, складеного 13.12.2024 року, розмір матеріальної шкоди, завданої власнику квартири [ADDRESS] внаслідок залиття її приміщень з вище розташованої квартири [ADDRESS] , станом на грудень 2024 року складає 111400,00 грн. Вартість проведення будівельно-технічного дослідження склала 13631,40 грн., які повинні відшкодувати відповідачі. Крім того, через залиття квартири, позивачу було завдано моральну шкоду, яка полягає у негативних емоціях та переживаннях, що спричинили йому значний душевний дискомфорт та порушили звичний спосіб життя. Розмір моральної шкоди позивач оцінює на суму 100 000 грн., яку також просить стягнути з відповідачів на свою користь. Ухвалою від 05.03.2025 року відкрито провадження у справі, розгляд якої вирішено проводити у порядку загального позовного провадження. 03.04.2025\~року\~до\~Фрунзенського\~районного\~суду м. Харкова\~через\~електронний\~суд\~надійшло\~клопотання представника\~позивача [PERSON] ,\~про участь\~у\~судовому\~засіданні\~в\~режимі\~відеоконференції в системі відеоконференцприйому «EasyCon». Ухвалою суду від 03 квітня 2025 року клопотання представника позивача [PERSON] задоволено. 27.02.2025 надійшло клопотання позивача [PERSON] про витребування доказів, а саме з КП «Харківське міське бюро технічної інвентаризації» Харківської міської ради інформацію про реєстрації права власності на квартиру [ADDRESS] , та з Департаменту реєстрації Харківської міської ради інформацію про зареєстрованих у житловому приміщенні осіб за адресою [ADDRESS] . Ухвалою суду від 01.05.2025 клопотання позивача [PERSON] про витребування доказів задоволено. 16.06.2025, 20.06.2025 з Департаменту реєстрації Харківської міської ради надійшла відповідь про зареєстрованих у житловому приміщенні осіб. 14.07.2025, 18.07.2025 з КП «Харківське міське бюро технічної інвентаризації» Харківської міської ради надійшла інформація про реєстрацію права власності на квартиру. Ухвалою суду\~від 12.08.2025 підготовче засідання у цивільній справі за позовною заявою [PERSON] до [PERSON] , [PERSON] про відшкодування шкоди, завданої внаслідок залиття квартири закрито та призначено справу до розгляду у відкритому судовому засіданні. Позивач в судовому засіданні позовні вимоги підтримав та просив суд їх задовольнити. Надав пояснення стосовно позовних вимог та зазначив, що залиття його квартири було неодноразово, сума залиття підтверджується висновком експерта. Моральна шкода полягає в тому що, він неодноразово через переживання відвідує лікарні. Представник позивача в судовому засіданні підтримала позовні вимоги позивача, просила позов задовольнити. Відповідачі - [PERSON] , [PERSON] повторно у судове засідання не з`явилися, про дату, час і місце розгляду справи повідомлені у встановленому законом порядку, причини неявки суду не повідомили, правом надання відзиву на позовну заяву не скористалися, заяв про відкладення розгляду справи не подали. Відповідно до п. 3 ч. 8 ст. 128 ЦПК України днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду. Частиною 8 ст. 178 ЦПК України визначено, що у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами. Аналогічне положення міститься і в ч. 2 ст. 191 ЦПК України. Неявка осіб, які беруть участь у справі, належним чином повідомлених про час та місце судового розгляду справи являється їх волевиявленням, яке свідчить про відмову від реалізації свого права на безпосередню участь у судовому розгляді справи та інших процесуальних прав, причини неявки визнані судом неповажними, і тому неявка відповідача не може бути перешкодою для заочного розгляду судом справи, що відповідає положенням частини 1 статті 280 ЦПК України. Вислухавши пояснення сторони позивача, дослідивши матеріали справи, оцінивши зібрані по справі докази, суд вважає, що позов підлягає частковому задоволенню, виходячи з наступних підстав. Згідно статті 2 ЦПК України, завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі. Частиною 1 статті 5 ЦПК України зазначено, що здійснюючи правосуддя суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. Згідно з принципом диспозитивності суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Приписами статей 12, 81 ЦПК України встановлено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Частиною 2 статті 15 ЦК України передбачено, що кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Згідно з частиною 1 статті 16 ЦК України, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Частиною другою цієї статті визначено способи захисту цивільних прав та інтересів. Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом. Перевіряючи обставини справи, судом встановлено, що квартира по [ADDRESS] , належить на праві власності [PERSON] , що підтверджується наявною в матеріалах справи копією договору дарування квартири, посвідченого 28.01.2015 року приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Шевцовим С.О., зареєстровано в реєстрі за № 136. Позивач стверджує, що тривалий час, протягом 2023-2024 років, з вини відповідачів, внаслідок невиконання ними обов`язку по утриманню у належному стані сантехнічних приладів у квартирі [ADDRESS] , відбувається залиття належної йому квартири. Право власності\~відповідачів [PERSON] та [PERSON] на квартиру по [ADDRESS] підтверджується наявним у матеріалах справи листом - відповіддю Комунального підприємства «Харківське міське бюро технічної інвентаризації» Харківської міської ради № 9076/04/2/25 від 04.07.2025. Згідно положень\~ст. 22 Цивільного кодексу України\~(надалі -\~ЦК України) особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками, серед іншого, є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі. Відповідно до вимог ч. 1\~ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. У відповідності до роз`яснень, які містяться у п. 2\~постанови Пленуму Верховного Суду України "Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди" від 27.03.92 року за № 6, розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. В свою чергою\~статтею 319 ЦК України\~встановлено, що власність зобов`язує. Відповідно до\~ст. 151 ЖК України\~громадяни, які мають в приватній власності жилий будинок (квартиру), зобов`язані забезпечувати його схоронність, провадити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт. Положеннями\~ст. 177 ЖК України\~встановлено, що громадяни, зобов`язані забезпечувати схоронність жилих приміщень, бережно ставитися до санітарно-технічного та іншого обладнання. Судом вивчалися надані позивачем акти обстеження та було встановлено, що відповідно до наданих актів, залиття квартири [ADDRESS] , має систематичний характер, а саме: -згідно акту від 31.01.2023, складеного комісією Комплексу «Харківводовідведення»: «...29.01.2023 року була прийнята заява диспетчерською службою КП «Харківводоканал» на залиття кв. [ADDRESS] за даною адресою... встановлено, що причиною залиття є недбале відношення мешканця кв. [ADDRESS] до сантехприладів в квартирі, засор квартирної каналізації...було прийняте рішення відключити холодну воду на квартиру [ADDRESS] , шляхом від`єднання квартирного трубопроводу холодної води від будинкової системи холодного водопостачання в присутності мешканця кв. [ADDRESS] , доки не усуне причини залиття»; - згідно акту № 25 від 13.02.2023. складеного комісією дільниці № 57 КП «Жилкомсервіс»: «Висновки комісії: мешканцю квартири [ADDRESS] необхідно за рахунок власних коштів виконати роботи по чищенню квартирної системи каналізації в своїй квартирі»; - \~ \~ \~ \~згідно акту обстеження від 01.06.2023 складеного комісією Комплексу «Харківводовідведення»: «01.06.2023 року бригада дільниці Немишлянського району упр. ТО ВБС виїжджала згідно звернення на диспетчерську службу мешканця кв. [ADDRESS] з питання залиття. При обстеженні виявлені рижі краплі води на стелі кв. [ADDRESS] в ванній кімнаті... В кв. 73 водопостачання холодної води відключено з 29.01.23 року, так як сантехніка в неробочому стані і неодноразово заливав сусідів в кв. 70...» - \~ \~ \~ \~згідно акту № 88 від 05.06.2023. складеного комісією дільниці № 57 КП «Жилкомсервіс»: «При виїзді за адресою, 01.06.2023р. робітниками КП «Харківводоканал» було встановлено, що в кв. [ADDRESS] виявлено мокрі сліди залиття на стелі в ванній кімнаті. Залиття відбулося з вище розташованої кв. [ADDRESS] . Обстежити кв. [ADDRESS] не надалось можливим так як мешканець доступу до квартири не надав...» - згідно акту обстеження від 03.05.2024. складеного комісією Комплексу «Харківводовідведення»: «...При виїзді бригади слюсарів виявлені сліди залиття в кв. [ADDRESS] на стелі в кухні, в коридорі натяжна стеля провисла, бо була наповнена водою. При обстеженні сантехнічних приладів квартири [ADDRESS] встановлено, що тече внутрішньоквартирна каналізація, унітаз не закріплен...»; - \~ \~ \~ \~згідно акту № 300 від 10.05.2024. складеного комісією дільниці № [NUMBER] у КП «Жилкомсервіс»: «...При виході на місце було встановлено, що в кв. [ADDRESS] є сліди залиття на кухні (стеля). Залиття відбулося з вище розташованої кв. [ADDRESS] . При обстеженні сантехнічних приладів в кв. [ADDRESS] було встановлено, що є протікання внутрішньо квартирної каналізації, не закріплений унітаз. Робітниками КП «Харківводоканал» аварійна ситуація була усунена (закріпили унітаз).»; - \~ \~ \~ \~згідно акту обстеження від 15.04.2024, складеного комісією Комплексу у «Харківводовідведення»: «...13.04.2024 року мешканець кв. [ADDRESS] вирішив самостійно підключити холодну воду до квартири...Внаслідок ...таких... дій була залита квартира [ADDRESS] . Робітники аварійної бригади течею усунули, відключили воду на кв. [ADDRESS] . Квартира [ADDRESS] , 2-х кімнатна, повністю залита натяжна стеля, в ванній кімнаті, кухні в обох кімнатах, коридорі. Також залит тамбур. Залиті стіни, підлога. В квартирі відключено електроенергію, бо залита електропроводка в квартирі 70.» - згідно акту №290 від 10.05.2024. складеного комісією дільниці №57 КП «Жилкомсервіс»: «... При виїзді за адресою, 13.04.2024р. робітниками КП «Харківводоканал в кв. [ADDRESS] були виявлені сліди залиття, а саме в приміщенні ванної кімнати, кухні, в 2-х житлових кімнатах, коридорі та тамбурі. В квартирі відключена електроенергія так як відбулося залиття електропроводки в кв. [ADDRESS] .» Залиття відбулося з вище розташованої кв. [ADDRESS] ...». Таким чином суд приходить до висновку, що в наданих актах чітко встановлено, що залиття квартири [ADDRESS] сталося з квартири [ADDRESS] по стояку поверхом вище. Крім того, висновком експерта\~№ 4666 від 13.12.2024 проведеного НАЦІОНАЛЬНИМ НАУКОВИМ ЦЕНТРОМ «ІНСТИТУТ СУДОВИХ ЕКСПЕРТИЗ» ім. ЗАСЛ. ПРОФ. М. С. БОКАРІУСА\~за результатами проведення будівельно-технічного дослідження по листу [PERSON] , відповідно до якої дослідженню підлягають приміщення квартири [ADDRESS] встановлено, що вартість улаштування натяжної стелі в приміщеннях квартири (житлова кімната та коридор) загальною площею 34,5 кв.м складає 13 800 грн. (34,5 х 400). Вартість ремонтно-відновлювальних робіт (з урахуванням вартості улаштування натяжної стелі в приміщеннях квартири), які необхідно провести для усунення пошкоджень, завданих залиттям приміщень квартири [ADDRESS] , станом на грудень 2024 року складає: 111 400 грн. (97 600 + 13 800). З огляду на вищенаведені норми законів та пояснення сторін, суд вважає, що відповідачі, як власники квартири, несуть обов`язок по забезпеченню схоронності належного їм на праві власності житла, санітарно-технічного та іншого обладнання в квартирі, пошкодження якого в даному випадку стало причиною залиття квартири позивача, а тому суд приходить до висновку, що відповідальність за завдану шкоду позивачу мають нести саме відповідачі [PERSON] , [PERSON] в рівних частках, як і належить їм їх квартира. Також, кошторисом розрахунку зазначеного у висновку експерта\~ННЦ " ІНСТИТУТ СУДОВИХ ЕКСПЕРТИЗ» ім. ЗАСЛ. ПРОФ. М. С. БОКАРІУСА "\~від 13.12.2024 року встановлено, що вартість ремонтних робіт у квартирі [ADDRESS] становить 111 400 грн. (97 600 + 13\~800). Крім того, позивач також поніс збитки щодо замовлення експертного дослідження, що підтверджується актом № 4666 здачі приймання висновку експерта (експертного дослідження) № 4666 від 13.12.2024 та рахунком № 1058 від 02.07.2024 на суму 13631,04 грн. Враховуючи, що обставини, на які посилається позивач у позовній заяві, як на підставу для задоволення позову, в частині відшкодування матеріальної шкоди, знайшли своє підтвердження у судовому засіданні, оскільки ґрунтуються на наявних в матеріалах справи доказах, суд прийшов до висновку, що з відповідачів на користь позивача підлягає до стягнення у рівних частках 111 400 грн. (97 600 + 13\~800) в рахунок відшкодування матеріальної шкоди та кошти за проведення будівельно-технічного дослідження у розмірі 13631,40 грн. Щодо вимоги про відшкодування моральної шкоди, суд вважає за необхідне зазначити наступне. Відповідно до положень ч. 1\~ст. 1167 ЦК України\~моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Згідно із ч. 3\~ст. 23 ЦК України\~моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. При цьому, у відповідності до роз`яснень, які містяться в\~постанові Пленуму Верховного Суду України "Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди" від 27.03.92 року за N 6, суди, розглядаючи позови про відшкодування шкоди, повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі та майну громадянина, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Таким чином, суд вважає, що діями відповідачів була заподіяна позивачу моральна шкода, яка виразилась у негативних емоціях та переживаннях з приводу пошкодження майна, що порушило звичний спосіб життя позивача та членів його родини. Разом з тим, враховуючи встановлені судом обставини в справі, суд знаходить суму стягнення моральної шкоди з відповідачів в розмірі 100 000,00 грн., занадто завищеною, такою, що не відповідає ступеню перенесених страждань, а тому вважає за необхідне стягнути у рівних частках з відповідачів на користь позивача на відшкодування моральної шкоди 20000,00 грн. Питання про стягнення судових витрат, суд вирішує відповідно до ст. 141 ЦПК України. Частина 1 ст.141 ЦПК України передбачає, що судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Позивачем понесено судові витрати на сплату судового збору у сумі 2422,40 грн., з відповідача підлягають стягненню судові витрати пропорційно розміру задоволених позовних вимог, а саме у розмірі 1561,23 грн..

Outcome: approved