Jurisdiction: civil
Date: 2025-10-08 00:00:00

[PERSON] звернулася до Акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» із позовом про захист прав споживача. В обґрунтування позовних вимог позивач вказує, що в жовтні 2024 року від представника відповідача в телефонному режимі вона дізналася, що нібито має заборгованість по кредиту у сумі 31990 грн. Позивач звернулася за роз`ясненнями до відділення Приватбанку де її повідомили, що вона відкрила картку Універсальну та отримала кредит у сумі 31990 грн72 коп. Поте, вона картки не оформляла і жодних кредитних коштів не отримувала. Мала у Приватбанку лише картку для виплат на яку отримувала пенсію. У зв`язку з шахрайськими діями відповідача чи третіх осіб, про вчинення злочину вона подала заяву до поліції та закрила усі рахунки у Приватбанку і перейшла на обслуговування до іншої банківської установи. За даним фактом відкрито кримінальне провадження де вона є потерпілою, але у зв`язку з незаконними діями відповідача, змушена звернутися до суду з даним позовом для захисту порушених прав як споживача. Ухвалою суду від 13.05.2025 року відкрито провадження у справі та призначено підготовче судове засідання. Представником відповідача 26.06.2025 подано відзив на позовну заяву, в якому зазначив, що так, між [PERSON] та АТ КБ «ПриватБанк» діють правовідносини щодо відкриття, ведення, обслуговування карткових рахунків, їх функціонування та кредитування на підставі підписаних сторонами Анкет-заяв про приєднання до Умов та правил надання банківських послуг від 18.09.2024 року, які в цілому є Договором про надання банківських послуг. Договір про надання банківських послуг за своєю правовою природою є змішаним договором та включає в себе в тому числі умови договору банківського рахунка з використанням електронного платіжного засобу та договору кредитування карткового рахунку, який є підставою для відкриття карткових/поточних рахунків клієнтам Банку та видачі до них платіжних/кредитних карток, а також видачу кредитних коштів. Отже, Позивач як клієнт Банку і Банк перебувають у цивільних (приватноправових) відносинах щодо відкриття, ведення та обслуговування банківського рахунку та його кредитування, користування електронним платіжним засобом, які регулюються договором, укладеним між ними, та чинним законодавством України (загальним і спеціальним). Станом на жовтень 2024 року у Позивача діяла кредитна картка "Універсальна" за № [NUMBER] . (SAMDNWFC000109992113). Крім того, за даними проведеної Банком перевірки та за результатами аналізу оспорюваних Позивачем транзакцій по її рахунках було встановлено, що дані на клієнта по даним ЄКБ: [PERSON] [INFO] , ІПН [NUMBER] , Ідентифікатор 29253844, фактична адреса [ADDRESS] ., телефон для комунікацій/фінансовий телефон [NUMBER] (заначений 13.03.2023 12:27:02 - 0000002916649608 Анкета-заява про ідентифікацію клієнта), змін не зафіксовано дані вибірки FINNUM Зміна фінансового номеру заявка ID 250605RQ128527. По даним документообороту звернень від клієнта [PERSON] [INFO] , ІПН [NUMBER] , Ідентифікатор [NUMBER] , не зафіксовано. По даним сервісу ПК Voice Record System (vrs.privatbank.ua - пошук дзвінків на 3700) звернення від клієнта [PERSON] [INFO] , ІПН [NUMBER] , Ідентифікатор [NUMBER] (ID [NUMBER] 2024-10-15 16:13:23 - vrs.privatbank.ua/vrs9/records/805996139) про непідтверджені операції по карті [NUMBER], з фіксацією зазначено звернення 2024-10-15 16:41:00 сервісі (opereta - пошук інформації на ОКОМ (ОПЕРЕТА - 9ed34084979748fbaa22d878dc966d87). Аналізом виписки по картам клієнта [PERSON] [INFO] , ІПН [NUMBER] , Ідентифікатор [NUMBER] , № [NUMBER] Універсальна ( оформлена - 18.09.2024 13:57:08 P48ERL_XXX_3 Зміна статусу картки (512) Open (1) Схвалено (1) FIMIP48_XXX_3 ) (виписка додається) та по [NUMBER] карта для Виплат (виписка додається), грошові кошти через Приват24 (термінал I0110SW5) (дані сервісу PANLike vkfm.privatbank.ua/EAntiFraudKC/panLike/?continue) переказано на картку 4211150601175383 PJSC BANK CREDIT DNEPR. (Дані отримувача не встановлено). По даним сервісу (processing.pbank.com.ua/poauth/find) - Режим вводу картки для переказу - Ручне введення без пін-коду. Реєстрація клієнта [PERSON] [INFO] , ІПН [NUMBER] в обліковому запису Приват24 проведена 2016-10-14 11:05:35. По даним сервісу (adminka.privat24.ua - зелена адмінка Приват24-Зміни акаунту Приват24) по клієнту [PERSON] [INFO] , ІПН [NUMBER] , Ідентифікатор 29253844, змін не зафіксовано, BLOCK_ACCOUNT (блокування облікового запису) було проведено 2024-10-15 15:14:28 пристрій IMEI Real 47b640bcb6af2e2f, Device Model SM-A105F|samsung - типовий для клієнта, використовувся 2024-10-16 16:11:05 при поновленні в обліковому запису CHANGE_PASSWORD (змінити пароль), UNLOCK_ACCOUNT (розблокувати обліковий запис). По даним сервісу (vkfm.privatbank.ua/login-monitoring - login-monitoring входи в Приват24) по клієнту [PERSON] [INFO] , ІПН [NUMBER] , Ідентифікатор 29253844 виявлено входження до облікового запису з нетипового пристрою 2024-09-18 13:53:35 - IP 178.133.176.189 MOZILLA/5.0 (WINDOWS NT 10.0; WIN64; X64) APPLEWEBKIT/537.36 (KHTML, LIKE G, 18.09.2024 13:56:44 - 08.10.2024 20:24:49 - IP 5.188.6.243 PHONE, Модель девайса SM-N976N|SAMSUNG, imei F82619249DA78B12. Слід зазначити, що між входами до облікового запису в період 18.09.2024 13:56:44 - 08.10.2024 20:24:49 з нетипового пристрою, також входження до облікового запису з використання типового пристрою 26.09.2024 22:06:36 - SM-A105F|SAMSUNG -47B640BCB6AF2E2F. Архівні сервісні комунікаційні повідомлення по клієнту багаторівневі IVR-опитування Результат контакта от Confirm Service, 2024-09-18 13:53:06 Контакт проведено (OK) [NUMBER] P24WEB authorization (авторизація) Сценарії в Channels (Privat24) Результат контакта от Confirm Service 2024-09-18 13:53:46 Контакт проведено (OK) [NUMBER] P24WEB authorization (авторизація), 2024-09-18 13:55:37 Контакт проведено (OK) [NUMBER] P24AOS2 authorization (авторизація). Сценарії в Channels (Privat24) Результат контакта от Confirm Service, 2024-09-18 13:56:27 Контакт проведено (OK) [NUMBER] P24WEB cloudacsk, 2024-09-20 16:18:42 - 2024-09-20 17:19:10 -Текстові повідомлення в SMS, "SMS - Отправка договора по карті - Інформування клієнта про оформлення 18.09.2024 року карти Універсальна". За 25.09.2024 року комунікаційні повідомлення по клієнту відсутні. Також по клієнту не отримані комунікаційно - інформаційні повідомлення в зв`язку з відсутністю актуальної електронної адреси про виявлення нетипового пристрою при входження до облікового запису клієнта, 2024-09-18 13:53:36 -E-mail (E-mail) Уведомление о входе в Приват24. Пристрій: Personal computer Операційна система: Windows Версія: 10.0,Browser: Chrome IP-адреса: 178.133.176.189 Ім`я провайдера: Vodafone Ukraine, Дата й час входу: 18.09.2024 13:53 Ukraine, Kyiv, 2024-09-18 13:56:46 - E-mail (E-mail) Уведомление о входе в Приват24 ми виявили нетиповий вхід у ваш акаунт Приват24. Пристрій: Phone,Операційна система: AOS, Версія: 12,Model: samsung|SM-N976N,IPадреса: 5.188.6.243,Ім`я провайдера: G-Core Labs SA,Дата й час входу: 18.09.2024 13:56,Ukraine, Kyiv. Несанкціонованих переглядів по даним клієнта [PERSON] [INFO] , ІПН [NUMBER] , Ідентифікатор 29253844 не зафіксовано (BIGQ01 заявка на історію ID 250605RQ128994 , CLTMNG Сервіс Виписка ID 250605RQ129067, Рабочий стіл співробітника ID 250605RQ129071 ). Клієнтом [PERSON] подано заяву до правоохоронних органів, порушено кримінальне провадження ЄРДР № 12024250360001374 від 17.10.2024 року по ч. 4 ст.185 КК України, орган досудового розслідування Звенигородський РВ ГУ НП в Черкаській області. Запитів в банк для отримання інформації в рамках досудового розслідування в банк від органу досудового розслідування не надходило (Дані документообороту по клієнту). Карта 4211150601175383 PJSC BANK CREDIT DNEPR. внесена до сервісу скомпрометованих карт інших банків. Збиток банку не завдано, 1.1.10.10.1. Клієнт несе повну відповідальність за всі платіжні операції з використанням електронного платіжного засобу та/або за несанкціоноване отримання грошових коштів з рахунку третіми особами, якщо його дії чи бездіяльність призвели до втрати платіжного інструменту або індивідуальної облікової інформації, розголошення ПІНу/індивідуальної облікової інформації або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжну операцію з використанням Платіжного інструменту. Відповідно до "Умов та правил надання банківських послуг", 1.1.10.10.2. Клієнт несе відповідальність за всі платіжні операції (в тому числі операції у сфері електронної комерції та інші), що здійснюються з Платіжними картками, у тому числі наданими Банком його Довіреним особам. У разі, якщо Клієнт дає згоду на проведення платіжних операцій з Платіжними картками або нанесеними на них даними поза полем його зору, він несе повну відповідальність за їх можливе шахрайське використання надалі. 1.1.10.10.3. Клієнт несе відповідальність за всі операції, що супроводжуються авторизацією, включаючи операції, що супроводжуються правильним введенням нанесених на Платіжній картці даних, до моменту звернення Клієнта в Банк та блокування Платіжної картки і за всі операції, які не супроводжуються авторизацією, до моменту постановки Платіжної картки в Стоп-лист Платіжною системою. Відповідно до ч. 1 статті 1071 Цивільного кодексу України Банк може списати грошові кошти з рахунка клієнта на підставі його розпорядження. Тому, дослідивши обставини здійснення оспорюваних платіжних операцій та проаналізувавши докази, надані Банком на підтвердження вказаних обставин, можливо дійти до цілком логічного та об`єктивного висновку, що саме в результаті дій Позивача доступ до його Приват24 був наданий невідомій особі. Тобто, факт обізнаності невідомою особою з обліковими даними Позивача та підтвердження входу шляхом натискання "1" під час IVR-дзвінка з особистого фінансового номеру телефону Позивача вказує на надання [PERSON] можливим третім особам контролю над її рахунками. Більш того, зняття готівки зі своєї кредитної картки, потім внесення цих коштів на картку іншій особі та здійснення переказу коштів з нової картки здійснені особисто Позивачем. Таким чином, можна дійти до висновку, що втрата грошових коштів сталася через власну недбалість Позивача по захисту власних персональних даних і коштів та внаслідок особистих дій [PERSON] . На підставі викладеного просить відмовити у задоволенні позову повністю. В судове засідання позивач не з`явилася, звернулася із заявою про розгляд справи за її відсутності. Позовні вимоги підтримує у повному обсязі та просила їх задовольнити з підстав, зазначених у позовній заяві. В судовому засіданні представник відповідача позов не визнав і просив відмовити в його задоволенні повністю з підстав, наведених у відзиві на позов та додаткво надав запис розмови оператором лінії 3700 із споживачем, у якому споживач визнала той факт, що надала пін код картки третім особам. Заслухавши пояснення відповідача, дослідивши письмові докази, оцінивши їх в сукупності, суд дійшов наступних висновків. Судом встановлено, що відповідно копії анкети-заяви від 18.09.2024 року, позивач [PERSON] є споживачем банківських полсуг АТ "Приватбанк". Водночас, позивач стверджує, що жодного боргу перед банком не має, мають місце шахрайські дії, вчинені треть ою особою. Відповідно до витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань від 17.10.2024, згідно з яким, 16.10.2024 до ЄРДР за №12024250360001374 внесено відомості про те, що до Звенигородського РВП ГУНП в Черкаській області із заявою звернулася [PERSON] , яка повідомила про те, що в період з 18.09.2024 року по 04.10.2024 року невідома особа здійснила з її банківського рахунку [NUMBER] крадіжку горошових кошів у загальній сум 31990 грвень. Правова кваліфікація злочину ч. 4 ст. 185 КК України. Відповідно до постанови слідчого СВ Звенигородського РВП ГУНП в Черкаській області від 17.10.2024 року [PERSON] визнано потерпілою. Як передбачено ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутись до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Відповідно до положень ст.ст. 12, 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування (ч.ч.3, 4 ст. 77 ЦПК України). Крім того, обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування (ч.2 ст.78 ЦПК України). Відповідно до статті 11 ЦК України, цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки. Підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є: 1) договори та інші правочини; 2) створення літературних, художніх творів, винаходів та інших результатів інтелектуальної, творчої діяльності; 3) завдання майнової (матеріальної) та моральної шкоди іншій особі; 4) інші юридичні факти. Цивільні права та обов`язки можуть виникати безпосередньо з актів цивільного законодавства. У випадках, встановлених актами цивільного законодавства, цивільні права та обов`язки виникають безпосередньо з актів органів державної влади, органів влади Автономної Республіки Крим або органів місцевого самоврядування. У випадках, встановлених актами цивільного законодавства, цивільні права та обов`язки можуть виникати з рішення суду. У випадках, встановлених актами цивільного законодавства або договором, підставою виникнення цивільних прав та обов`язків може бути настання або ненастання певної події. Як предбачено частинами 1 та 2 ст. 12 ЦК України, особа здійснює свої цивільні права вільно, на власний розсуд. Нездійснення особою своїх цивільних прав не є підставою для їх припинення, крім випадків, встановлених законом. Цивільні обов`язки виконуються у межах, встановлених договором або актом цивільного законодавства. Особа не може бути примушена до дій, вчинення яких не є обов`язковим для неї. Виконання цивільних обов`язків забезпечується засобами заохочення та відповідальністю, які встановлені договором або актом цивільного законодавства. Особа може бути звільнена від цивільного обов`язку або його виконання у випадках, встановлених договором або актами цивільного законодавства (ст. 14 ЦК України). Статтею 1073 ЦК України передбачено, що у разі несвоєчасного зарахування на рахунок грошових коштів, що надійшли клієнтові, їх безпідставного списання банком з рахунка клієнта або порушення банком розпорядження клієнта про перерахування грошових коштів з його рахунка банк повинен негайно після виявлення порушення зарахувати відповідну суму на рахунок клієнта або належного отримувача, сплатити проценти та відшкодувати завдані збитки, якщо інше не встановлено законом. Загальні засади функціонування платіжних систем і систем розрахунків в Україні, поняття та загальний порядок проведення переказу коштів у межах України, встановлення відповідальності суб`єктів переказу, а також визначення загального порядку здійснення нагляду (оверсайта) за платіжними системами встановлено Законом України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні». Відповідно до частини третьої статті 6 Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» порядок відкриття банками рахунків та їх режими визначаються Національним банком України. Умови відкриття рахунка та особливості його функціонування передбачаються в договорі, що укладається між банком і його клієнтом - власником рахунка. Згідно із пунктом 37.2 статті 37 Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» у разі ініціації неналежного переказу з рахунка неналежного платника з вини ініціатора переказу, що не є платником, емітент зобов`язаний переказати на рахунок неналежного платника відповідну суму грошей за рахунок власних коштів, а також сплатити неналежному платнику пеню в розмірі 0,1 відсотка суми неналежного переказу за кожний день, починаючи від дня неналежного переказу до дня повернення відповідної суми на рахунок, якщо більший розмір пені не обумовлений договором між ними. Пунктами 1.15, 1.23, 1.24, 1.32 статті 1 Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» визначені умови, за яких рух коштів вважається неналежним (неправомірним) переказом, а саме: ініціатором такого переказу має бути особа, яка не є платником, тобто якій не належить рахунок, з якого ініціюється платіж (неналежний платник), а кошти мають бути списані з рахунку неналежного платника помилково або неправомірно та зараховані на рахунок неналежного отримувача, тобто особи, яка не має законних підстав на одержання переказу. Ініціювання переказу коштів може здійснюватися шляхом використання держателем електронного платіжного засобу (статті 21 Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні»). Пунктами 14.14, 14.15 статті 14 Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» встановлено, що банк, зокрема, зобов`язаний у спосіб, передбачений договором, повідомляти користувача про здійснення операцій з використанням електронного платіжного засобу; реєструвати та протягом строку, передбаченого законодавством для зберігання електронних документів, зберігати інформацію, що підтверджує факт інформування банком користувача та користувачем банка. У разі невиконання банком обов`язку з інформування користувача про здійснені операції з використанням електронного платіжного засобу ризик збитків від здійснення таких операцій несе банк. При цьому обов`язок банку щодо повідомлення користувача про здійснені операції з використанням електронного платіжного засобу користувача є виконаним у разі інформування банком користувача про кожну здійснену операцію відповідно до контактної інформації, наданої користувачем. Згідно з пунктом 1.14 статті 1 Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» електронний платіжний засіб - платіжний інструмент, який надає його держателю можливість за допомогою платіжного пристрою отримати інформацію про належні держателю кошти та ініціювати їх переказ. Відповідно до пункту 3, 12 розділу ІІ Положення про порядок емісії електронних платіжних засобів і здійснення операцій з їх використанням, затвердженого постановою Правління Національного банку України від 05 листопада 2014 року № 705 (далі - Положення), електронний платіжний засіб, за допомогою якого можна ініціювати переказ з рахунку користувача, має дозволяти ідентифікувати користувача. Електронний платіжний засіб може існувати в будь-якій формі, на будь-якому носії, що дає змогу зберігати інформацію, необхідну для ініціювання електронного переказу. Відповідно до пунктів 1, 2, 5 - 7, 9, 10 розділу VI «Загальні вимоги до безпеки здійснення платіжних операцій та управління ризиками» Положення користувач зобов`язаний використовувати електронний платіжний засіб відповідно до вимог законодавства України та умов договору, укладеного з емітентом, і не допускати використання електронного платіжного засобу особами, які не мають на це законного права або повноважень. Використання електронного платіжного засобу за довіреністю не допускається. Користувач зобов`язаний надійно зберігати та не передавати іншим особам електронний платіжний засіб, ПІН та інші засоби, які дають змогу користуватися ним. Користувач зобов`язаний контролювати рух коштів за своїм рахунком та повідомляти емітента про операції, які не виконувалися користувачем. Користувач після виявлення факту втрати електронного платіжного засобу та/або платіжних операцій, які він не виконував, зобов`язаний негайно повідомити банк або визначену ним юридичну особу в спосіб, передбачений договором. До моменту повідомлення користувачем банку ризик збитків від здійснення операцій та відповідальність несе користувач, а з часу повідомлення користувачем банку ризик збитків від здійснення операцій за електронним платіжним засобом користувача несе банк. Втратою електронного платіжного засобу є неможливість здійснення користувачем контролю (володіння) за електронним платіжним засобом, неправомірне заволодіння та/або використання електронного платіжного засобу чи його реквізитів. Емітент або визначена ним юридична особа під час отримання повідомлення та/або заяви про втрату електронного платіжного засобу та/або платіжні операції, які не виконувалися користувачем, зобов`язаний ідентифікувати користувача і зафіксувати обставини, дату, годину та хвилини його звернення на умовах і в порядку, установлених договором. Емітент після надходження повідомлення та/або заяви про втрату електронного платіжного засобу та/або платіжні операції, які не виконувалися користувачем, зобов`язаний негайно зупинити здійснення операцій з використанням цього електронного платіжного засобу. Користувач не несе відповідальності за здійснення платіжних операцій, якщо електронний платіжний засіб було використано без фізичного пред`явлення користувачем та/або електронної ідентифікації самого електронного платіжного засобу і його користувача, крім випадків, якщо доведено, що дії чи бездіяльність користувача призвели до втрати, незаконного використання ПІН у або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції. Банк зобов`язаний розглядати заяви (повідомлення) користувача, що стосуються використання електронного платіжного засобу або незавершеного переказу, ініційованого з його допомогою, надати користувачу можливість одержувати інформацію про хід розгляду заяви (повідомлення) і повідомляти в письмовій формі про результати розгляду заяви (повідомлення) у строк, установлений договором, але не більше строку, передбаченого Законом України «Про звернення громадян». Строки встановлення емітентом правомірності переказу та повернення на рахунок користувача попередньо списаного неналежного переказу визначені пунктом 37.2 статті 37 Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні». Аналіз вказаних положень актів цивільного законодавства дає підстави для висновку, що при здійсненні операцій з використанням електронних платіжних засобів відповідальність за безпеку здійснення переказу коштів покладається як на платника, так і на емітента (банк чи іншу установу), які зобов`язані вжити всіх заходів по нерозголошенню третім особам інформації, що дає змогу виконувати платіжні операції від імені платника з використанням електронного платіжного засобу. Банк зобов`язаний інформувати користувача про всі операції з використанням платіжного засобу, а платник зобов`язаний повідомляти банк про всі оспорюванні ним операції, здійснені з використанням електронного платіжного засобу. Крім того, у випадку повідомлення користувачем банку про платіжні операції, які він не використовував, банк зобов`язаний вжити заходів щодо збереження залишку коштів користувача та провести ретельне розслідування таких фактів і повідомити користувача про його наслідки. При цьому на платника покладається відповідальність за здійснення несанкціонованих ним платежів за умови доведеності, що його дії чи бездіяльність призвели до втрати або незаконного використання платіжного засобу чи інформації, які дають можливість ініціювати платіжні операції. Лише наявність обставин, які безспірно доводять, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції, є підставою для його притягнення до цивільно-правової відповідальності. Згідно з п.п. 2.3.1.2.3 Умов і правил правила користування системою «Приват24», викладені на сторінці Банку у мережі Інтернет за адресою: https://privatbank.ua/udalenniy-banking/privat24. Згідно до п.2.3.1.2.9.3 Умов і правил клієнт зобов`язаний не розголошувати відомості про логін та пароль третім особам. Для доступу в Приват24 використовуються пароль та логін, установлений особисто клієнтом. Логін входу в Приват24- це номер мобільного телефону (фінансовий номер) клієнта, який був використаний при реєстрації в системі. Пароль- унікальна послідовність з символів і цифр, яка відома лише клієнту. Для того, щоб відновити/змінити пароль, необхідно зайти на сайт Приват24, обрати «Вхід» та виконати наступні дії: 1) ввести номер мобільного телефону; 2) обрати «забули пароль»; 3) обрати спосіб зміни паролю, це може бути або дзвінок банку та після цього натиснути 1, або інший спосіб - тоді на номер телефону прийде смс-повідомлення з кодом, який треба ввести; 4) в подальшому з`явиться віконце, в якому користувач обирає одну зі своїх карток; 5) ввести ПІН-код обраної картки; 6) ввести новий пароль. Системний аналіз наведених алгоритмів свідчить про те, що особі, яка бажає змінити пароль входу в акаунт Приват24 та здійснювати управління рахунками, необхідно мати доступ не тільки до фінансового номера телефону клієнта Банку, а й до іншої особистої інформації клієнта Банку, а саме: номер хоч б однієї з банківських карток клієнта Приват24, прив`язаних до вказаного номера телефону, ПІН-коду вказаної картки чи саму банківську картку клієнта. Отже, в результаті дій Позивача доступ до його Приват24 був наданий невідомій особі. Тобто, факт обізнаності невідомою особою з обліковими даними Позивача та підтвердження входу шляхом натискання "1" під час IVR-дзвінка з особистого фінансового номеру телефону Позивача вказує на надання [PERSON] можливим третім особам контролю над її рахунками. Більш того, зняття готівки зі своєї кредитної картки, потім внесення цих коштів на картку іншій особі та здійснення переказу коштів з нової картки здійснені особисто Позивачем. З огляду на викладені обставини, суд дійшов висновку, що позивачкою не доведено вину відповідача у втраті коштів з її банківських карток. Доводи представника позивачки про те, що саме відповідач має довести, що позивачка своїми діями чи бездіяльністю сприяла втраті, незаконному використанню персонального ідентифікаційного номера або іншої інформації, яка дала змогу ініціювати платіжні операції спростовується наступним. Велика Палата Верховного Суду у п. 81 постанови від 18 березня 2020 року у справі № 129/1033/13-ц вказала, що принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи та покладає тягар доказування на сторони. Водночас цей принцип не створює для суду обов`язок вважати доведеною та встановленою обставину, про яку стверджує сторона. Таку обставину треба доказувати таким чином, аби реалізувати стандарт більшої переконливості, за яким висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається вірогіднішим, ніж протилежний (див. постанови Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 2 жовтня 2018 року у справі № 910/18036/17, від 23 жовтня 2019 року у справі № 917/1307/18 (пункт 41)). Тобто, певна обставина не може вважатися доведеною, допоки інша сторона її не спростує (концепція негативного доказу), оскільки за такого підходу принцип змагальності втрачає сенс (див. пункт 43 постанови Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 23 жовтня 2019 року у справі № 917/1307/18). Пунктом 9 розділу VІ Положення «Про порядок емісії електронних платіжних засобів і здійснення операцій з їх використанням», затвердженого постановою Правління Національного банку України 05 листопада 2014 року № 705, встановлено, що користувач не несе відповідальності за здійснення платіжних операцій, якщо електронний платіжний засіб було використано без фізичного пред`явлення користувачем та/або електронної ідентифікації самого електронного платіжного засобу і його користувача, крім випадків, якщо доведено, що дії чи бездіяльність користувача призвели до втрати, незаконного використання ПІНу або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції. Судом установлені обставини, які підтверджують, що позивачка своїми діями сприяла втраті та незаконному використанню третіми особами інформації, яка дала змогу ініціювати платіжні операції. В свою чергу позивачкою, на яку покладено обов`язок довести обставини, які мають значення для справи, і на які вона посилається як на підставу своїх вимог, не надано належних та допустимих доказів на підтвердження порушення банком правил проведення розрахункових операцій в процесі переказу грошових коштів з її карткових рахунків та неправомірних дій банку. Натомість, банком надано суду висновок службового розслідування від 16.06.2025 року за зверненням споживача [PERSON] , за результатами якого відповідальність клієнта за проведені операції щодо оформлення кредитної картки. Також, судом прослухано запис телефонної розмови [PERSON] з оператом лінії 3700 АТ "Приватбанк", де позивачка вказує, що особисто вводила в мережі Інтернет пін код банківської картки у відповідь на отримане нею повідомлення в мережі Facebook, щодо отримання матеріальної допомоги, але номер картки не повідомляла. Оператор повідомив, що такі дії є недопустимими і споживачу необхідно звеорнутися до поліції. Наразі триває досудове розслідування по цьому факту і остаточне рішення ще не прийнято. Тому не вбачається підстав вважати, що втрата коштів позивачки сталась внаслідок незаконних дій відповідача, а споживач має захистити своє право шляхом звернення з цивільним позовом в рамках кримінального судочинства. Отже, у задоволенні позову слід відмовити в повному обсязі. На підставі ст. 141 ЦПК України судові витрати стягненню також не підлягають. Виходячи з викладеного та

Outcome: dismissed