Jurisdiction: civil
Date: 2025-10-12 00:00:00

адвокат Байгуш О.Ю. від імені та в інтересах позивача [PERSON] звернувся до суду з вищезазначеним позовом до відповідача Дружківської міської військової адміністрації Краматорського району Донецької області та просить суд визначити [PERSON] додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом, яка відкрилась після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] . В обґрунтування позову представник зазначив, що після смерті [PERSON] відкрилась спадщина на все її майно, у тому числі на земельну ділянку площею 4,75 га кадастровий номер 1422483900:05:000:0013, яка була надана для ведення товарного сільськогосподарського виробництва на території Миколайпільської сільської ради Костянтинівського району Донецької області на сьогодні Дружківської територіальної громади Краматорського району Донецької області. При житті, а саме 15 вересня 2020 року [PERSON] , був складений заповіт, відповідно до якого все своє майно на випадок своєї смерті вона заповіла Позивачці [PERSON] .. Позивачка [PERSON] , є спадкоємицею за заповітом після смерті [PERSON] . З метою отримання спадщини, [PERSON] через свого представника звернулася з заявою до приватного нотаріуса Краматорського районного нотаріального округу Донецької області Радіонова Ю.В., на яку 05.04.2024 р. отримала лист про те, що нею пропущено строк на подачу заяви про прийняття спадщини, а тому для вирішення цього питання їй було рекомендовано звернутись до суду з відповідною позовною заявою (копії листа, витягу зі спадкового реєстру. Так, [PERSON] не звернулася у строки Цивільного кодексу України до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини за заповітом з наступних підстав. Що стосується заповіту, складеного 15 вересня 2020 року [PERSON] , який посвідчений приватним нотаріусом Дружківського міського нотаріального округу Донецької області Радіоновим Ю.В., зареєстрований в реєстрі за № 1319, то відповідно до ст. 1255 ЦК України нотаріус, інша посадова, службова особа, яка посвідчує заповіт, свідки, а також фізична особа, яка підписує заповіт замість заповідача, не мають права до відкриття спадщини розголошувати відомості щодо факту складення заповіту, його змісту, скасування або зміни заповіту. Однак, після смерті [PERSON] ніхто з питання прийняття спадщини до нотаріальної контори не звертався, спадкова справа не заводилась, а відповідно [PERSON] не надсилалася, та не розміщувалася в пресі інформація про наявність заповіту на її користь. Тим більше, про існування вищевказаного заповіту [PERSON] стало відомо лише на початку 2024 року. Крім того, у зв`язку з пандемією коронавірусу COVID-19, з 12.03.2020 р. по 30.06.2023р. включно на всій території України було запроваджено карантин. У зв`язку із збройною агресією російської федерації проти України, Указом Президента України № 64/2022 від 24.02.2022 року «Про введення воєнного стану в Україні» було запроваджено воєнний стан в Україні, який до теперішнього часу не закінчився. Аналіз правових висновків ВС та вищевикладених обставин свідчить про те, що існували об`єктивні, непереборні істотні труднощі, які перешкоджали Позивачці вчасно в установлений законодавством України шестимісячний строк, звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] .. Справа підсудна Довгинцівському районному суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області відповідно до рішення Вищої ради правосуддя від 19 грудня 2024 року №3707/0/15-24. У судове засідання сторони не з`явились. Представник позивача Байгуш О.Ю. звернувся до суду з заявою про розгляд справи без його участі та участі позивача, заявлені позовні вимоги підтримує в повному обсязі та просить суд їх задовольнити. Відповідач Дружківська міська військова адміністрація Краматорського району Донецької області про дату, час та місце розгляду справи була повідомлена своєчасно та належним чином в порядку, встановленому статтею 128 ЦПК України, не повідомила причини неявки, відзиву не подала. Враховуючи вимоги частин першої та третьої статті 223 ЦПК України, суд вважає можливим розглянути справу у відсутність сторін на підставі наявних у справі доказів, оскільки сторони були належним чином повідомлені про дату, час і місце цього засідання, однак їх неявка не перешкоджає розгляду справи по суті. Дослідивши матеріали справи, оцінивши зібрані у справі докази у їх сукупності, вирішуючи спір в межах заявлених позовних вимог і на підставі наданих сторонами доказів, суд вважає позовні вимоги доведеними і обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню з таких підстав. Частиною першою статті 15 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Відповідно до частини першої статті 16 ЦК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Як встановлено судом та підтверджується письмовими доказами, [INFO] померла [PERSON] , що підтверджується копіює свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 21.03.2024 року. Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина на все її майно, у тому числі на земельну ділянку площею 4,75 га кадастровий номер 1422483900:05:000:0013, яка була надана для ведення товарного сільськогосподарського виробництва на території Миколайпільської сільської ради Костянтинівського району Донецької області на сьогодні Дружківської територіальної громади Краматорського району Донецької області. За життя [PERSON] склала 15 вересня 2022 року заповіт, яким заповідала [PERSON] усе належне їй майно, де б воно не знаходилось та з чого б воно не складалось, усі майнові права та обов`язки, які належали їй на день смерті. Згідно зі статтею 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи (частини перша, друга статті 1220 ЦК України). Частиною першою та другою статті 1269 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина перша статті 1270 ЦК України). [PERSON] , яка звернулась від імені [PERSON] до приватного нотаріуса Краматорського районного нотаріального округу Донецької області Радіонова Ю.В. про прийняття [PERSON] спадщини за заповітом. Однак, приватним нотаріусом Радіоновим Ю.В. 05.04.2024 було відмовлено [PERSON] , оскільки [PERSON] пропущений строк для прийняття спадщини. Наслідки пропущення строку для прийняття спадщини визначені статтею 1272 ЦК України. Відповідно до частини першої статті 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті1220,1222,1270 ЦК України). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України). Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій (постанова Верховного Суду від 18 вересня 2019 року по справі № 234/859/16-ц). Указана позиція підтверджується також роз`ясненнями, наданими в листі Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ від 16.05.2013№ 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування». Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема тривала хвороба спадкоємців; велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Суд не може визнати поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна та відкриття спадщини, похилий вік, непрацездатність, невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови тощо. Подібний висновок викладений Верховним Судом у постановах від 26 червня 2019 року у справі № 565/1145/17 (провадження № 61-38298св18), від 17 березня 2021 року у справі № 638/17145/17 (провадження № 61-17764св20), від 13 квітня 2023 року у справі № 607/13549/21 (провадження № 61-562св23), від 27 квітня 2023 року у справі № 750/13008/21 (провадження № 61-11195св22). Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (ч. 1ст. 2 ЦПК України). Згідно ст. 89 ЦПК України, виключне право оцінки доказів належить суду, який має оцінювати докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. У постанові Верховного Суду від 17 жовтня 2018 року у справі № 681/203/17-ц від 23листопада 2020 року у справі № 315/714/19, від 16 серпня 2023 року у справі № 758/13293/18 зроблено правовий висновок, що незначний пропуск строку прийняття спадщини у поєднанні з об`єктивними причинами пропуску строку є підставою для визначення особі додаткового строку для прийняття спадщини. У зв`язку з викладеним, оскільки позивач пропустила встановлений законом строк подачі заяви з поважних причин, суд приходить до висновку про задоволення позову та вважає можливим встановити позивачу додатковий строк для надання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , тривалість чотири місяці з моменту набрання рішенням законної сили, що є достатнім для надання такої заяви. Згідно частини першої статті 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Оскільки позивачем вимога про відшкодування судових витрат не заявлялася, вони покладаються на позивача.

Outcome: approved