Jurisdiction: civil
Date: 2025-10-15 00:00:00

[PERSON] \~через свого\~представника -\~адвоката Кофанова\~А.\~В.\~звернулася до\~суду із\~позовом до\~Чигиринської міської\~ради про\~визначення додаткового\~строку для\~подання заяви\~про прийняття\~спадщини після\~померлої [PERSON] . В обґрунтування поданого позову зазначила, що [INFO] померла тітка позивачки[PERSON] . Після її смерті відкрилася спадщина, до складу якої увійшла земельна ділянка площею 2,54 га, кадастровий номер 7125485000:01:002:0055, розташована в межах Рацівської сільської ради Чигиринського району Черкаської області. Спадкоємцем майна [PERSON] за заповітом був рідний брат останньої [PERSON] , який є батьком позивачки. Після відкриття спадщини після смерті [PERSON] батько, який за життя постійно проживав у м. Первомайську Миколаївської області, ознайомив позивачку зі змістом заповіту та із нотаріально посвідченою заявою про прийняття спадщини, пояснивши, що надіслав заяву до нотаріальної контори по місцю відкриття спадщини і що він є власником земельної ділянки за заповітом після смерті сестри. [INFO] [PERSON] помер і позивачка звернулася до нотаріуса з метою прийняття спадщини. Як стало відомо позивачці, її батько не подавав до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини ні за заповітом, ні за законом. Розбираючи документи за місцем проживання батька, позивачка знайшла оригінал заповіту тітки і оригінал нотаріально посвідченої заяви про прийняття спадщини і зрозуміла, що вказані документи [PERSON] нікуди не направляв. Позивачка звернулася за правовою допомогою і їй було роз`яснено, що вона є спадкоємцем майна [PERSON] пятої черги спадкування за законом, але для можливості оформлення спадщини потрібно було своєчасно подати заяву про прийняття спадщини після неприйняття її [PERSON] . Позивачка зазначає, що до смерті [PERSON] не була обізнана про неприйняття останнім спадщини за заповітом після померлої сестри, навпаки, вважала, що батько прийняв спадщину, оскільки він особисто їй про це говорив та показував копії відповідних документів. Тож пропуск строку для прийняття спадщини позивачка вважає таким, що обумовлений поважними причинами. Вказані підстави стали підставою для звернення до суду, тому просить суд визначити їй додатковий строк для прийняття спадщини після смерті тітки [PERSON] , яка померла [INFO] , тривалістю 3 місяці з дня набрання рішенням суду законної сили. Ухвалою Чигиринського районного суду Черкаської області від 22.07.2025 позовна заява залишена без руху, встановлено позивачці строк для усунення недоліків. Від представника позивачки - адвоката Кофанова А. В. 28.07.2025 через систему "Електронний суд" надійшла заява про усунення недоліків з додатками. Ухвалою Чигиринського районного суду Черкаської області від 04.08.2025 провадження у справі відкрито за правилами загального позовного провадження, справа призначена до підготовчого засідання. Під час підготовчого провадження суд за клопотанням представника позивачки - адвоката Кофанова А. В. ухвалою від 03.09.2025 витребував докази, у зв`язку із чим підготовче засідання протокольною ухвалою було відкладено. Витребувані судом докази надані у визначений ухвалою суду строк та приєднані до матеріалів справи. Ухвалою суду від 18.09.2025 підготовче провадження у справі закрито, справа призначена до судового розгляду. У визначений судом день та час розгляду справи учасники не з`явилися. Представник позивачки адвокат Кофанов А. В. надав суду заяву з проханням проводити розгляд справи у його відсутність. Позов підтримав у повному обсязі та просив суд його задовольнити. Відповідач Чигиринська міська рада участь уповноваженого представника у судовому засіданні не забезпечив, жодних заяв або клопотань суду не надав, правом подання відзиву на позовну заяву не скористався. На підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України у зв`язку з неявкою у судове засідання всіх учасників справи фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Суд, дослідивши матеріали справи, встановив такі обставини та відповідні їм правовідносини. Правовідносини, що виникли між сторонами, стосуються питань спадкування, тому до їх правового регулювання застосовуються норми Книги шостої «Спадкове право» Цивільного кодексу України. Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Згідно з ч. 2. ст. 1220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (ч. 3 ст. 46 цього Кодексу). Статтею 1217 ЦК України передбачено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Відповідно до ч. 1 ст. 1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини. Частинами 1, 2 ст. 1235 ЦК України передбачено, що заповідач може призначити своїми спадкоємцями одну або кілька фізичних осіб, незалежно від наявності у нього з цими особами сімейних, родинних відносин, а також інших учасників цивільних відносин. Заповідач може без зазначення причин позбавити права на спадкування будь-яку особу з числа спадкоємців за законом. У цьому разі ця особа не може одержати право на спадкування. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК України). Частиною 1 ст. 1270 ЦК України встановлено шестимісячний строк для прийняття спадщини, який починається з часу відкриття спадщини. Під час розгляду справи судом встановлено, що [INFO] померла [PERSON] , на підтвердження чого надано свідоцтво про смерть, видане Чигиринським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ), актовий запис № 76 (а.с. 12). Померла була рідною тіткою позивачки по лінії батька, що підтверджено: копією свідоцтва про народження [PERSON] , виданого Райбюро ЗАГС м. Чигирина Черкаської області; копією свідоцтва про народження [PERSON] , виданого бюро ЗАГС Чигиринського району Черкаської області; копією свідоцтва про народження [PERSON] , виданого міським відділом ЗАГС м. Первомайська Миколаївської області; копією свідоцтва про одруження, виданого відділом РАГС міської ради м. Запоріжжя (а.с. 6-9). Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина на належне їй майно, а саме земельну ділянку площею 2,54 га, кадастровий номер 7125485000:01:002:0055, розташовану в межах Рацівської сільської ради Чигиринського району Черкаської області (нині - територія Чигиринської міської ради Черкаського району Черкаської області). Право власності на вказане майно було набуто [PERSON] на підставі державного акту на право власності на земельну ділянку серії ЧР № 061302, виданого Чигиринською райдержадміністрацією 24.04.2004 (а.с. 10). Судячи із заповіту від 23.12.2008, посвідченого секретарем Рацівської сільської ради Чигиринського району Черкаської області, Постригань М. Г. на випадок своєї смерті заповіла все належне їй на день смерті майно [PERSON] (а.с. 11). [PERSON] помер [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про смерть, виданим Первомайським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Первомайському районі Миколаївської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса), актовий запис № 844 (а.с. 14). Позивачкою, на підтвердження поважності пропуску строку звернення до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, надано копію нотаріально посвідченої заяви [PERSON] про прийняття спадщини за заповітом після смерті [PERSON] , датованої [INFO] (а.с. 13). Аналізуючи доводи позивачки щодо поважності причин пропуску строку на подання заяви про прийняття спадщини за законом, суд бере до уваги вказану заяву [PERSON] про прийняття спадщини за заповітом після смерті [PERSON] , датовану [INFO] , яка свідчить про його намір прийняти спадщину та яка з невідомих причин не була надіслана останнім до нотаріальної контори по місцю відкриття спадщини. Пояснення позивачки узгоджуються із наданими нею доказами, тому у суду відсутні сумніви щодо цих обставин. Так, судом під час розгляду справи установлено, що на час відкриття спадщини після смерті [PERSON] позивачка була обізнана про існування спадкоємця за заповітом, яким був її батько [PERSON] , та який запевняв, що прийняв спадщину і є власником успадкованої земельної ділянки. За таких обставин, позивачка об`єктивно була позбавлена можливості передбачити можливі для себе негативні наслідки у виді пропуску строку на прийняття спадщини, що, на переконання суду, є поважною причиною пропуску строку на прийняття спадщини. Такі висновки суду також базуються на принципі правової визначеності, необхідність врахування якого неодноразово наголошував Європейський суд з прав людини. У справі «Sunday Times v. United Kingdom» Європейський суд вказав, що прописаний у Конвенції термін «передбачено законом» передбачає дотримання такого принципу права як принцип визначеності. ЄСПЛ стверджує, що термін «передбачено законом» має на увазі не лише писане право, як-то норми писаних законів, а й неписане, тобто усталені у суспільстві правила та моральні засади суспільства. До цих правил, які визначають сталість правозастосування, належить і судова практика. Конвенція вимагає, щоб усе право, чи то писане, чи неписане, було достатньо чітким, щоб дозволити громадянинові, якщо виникне потреба, з належною повнотою передбачати певною мірою за певних обставин наслідки, що може спричинити певна дія (ЄСПЛ аналогічної позиції дотримується у справі «Steel and others v. The United Kingdom»). Згідно з п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30. 05. 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272ЦК України. Проаналізувавши встановлені обставини, оцінивши надані докази в їх сукупності, суд дійшов висновку про наявність поважних причин пропуску строку для прийняття спадщини та наявність підстав для визначення [PERSON] додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, у зв`язку із чим позов підлягає до задоволення. Задовольняючи позов суд ураховує, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. На підставі викладеного,

Outcome: approved