Jurisdiction: civil
Date: 2025-10-19 00:00:00

\~ \~ \~ \~19.06.2025 року представник позивача звернувся до Шептицького міського суду Львівської області з позовом в інтересах Товариства з обмеженою відповідальністю «Елкан» до Територіальної громади в особі Шептицької міської ради, Товариства з додатковою відповідальністю «Львівське взуттєве виробничо-торговельне підприємство «Прогрес», [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , яким просить виділити Товариства з обмеженою відповідальністю «Елкан» в натурі 59/1000 ідеальних частини в будинку [ADDRESS] , площею 264.4 м.кв, та складається з тамбуру площею 8,8 кв.м., торгового залу площею 111,1 кв.м., коридору площею 21,5 кв.м., приміщення площею 3,2 кв.м., коридору площею 24,7 кв.м., санвузла площею 2,9 кв.м., санвузла площею 2,4 кв.м, санвузла площею 1,5 кв.м, коридору площею 2,0 кв.м., складу площею 13,2 кв.м., приміщення площею 15,2 кв.м, санвузла площею 7,8 кв.м., приміщення площею 11,1 кв.м, майстерні площею 24,9 кв.м., підсобного приміщення площею 14,1 кв.м.; припинити право спільної часткової власностіпозивача на 59/1000 ідеальних частин будинку, що знаходиться по [ADDRESS] . \~ \~ \~ \~В обгрунтування позову послалася на те, що Товариству з обмеженою відповідальністю «Елкан» належить на праві власності 59/1000 частин житлового будинку за адресою [ADDRESS] . \~ \~ \~ \~Згідно технічного паспорту нежитлове приміщення площею 264,4 кв.м. складається з тамбуру площею 8,8 кв.м., торгового залу площею 111,1 кв.м., коридору площею 21,5 кв.м., приміщення площею 3,2 кв.м., коридору площею 24,7 кв.м., санвузла площею 2,9 кв.м., санвузла площею 2,4 кв.м, санвузла площею 1,5 кв.м, коридору площею 2,0 кв.м., складу площею 13,2 кв.м., приміщення площею 15,2 кв.м, санвузла площею 7,8 кв.м., приміщення площею 11,1 кв.м, майстерні площею 24,9 кв.м., підсобного приміщення площею 14,1 кв.м. \~ \~ \~ \~Згідно витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, будинок за адресою [ADDRESS] , окрім позивача, належить на праві спільної часткової власності [PERSON] (25/1000), Товариству з додатковою відповідальністю «Львівське взуттєве виробничо-торговельне підприємство «Прогрес» (26/1000), [PERSON] (38/1000), [PERSON] (43/1000), [PERSON] (18/1000), Територіальній громаді в особі Шептицької міської ради (778/1000), згідго реєстраційного посвідчення на об`єкти нерухомого майна № 36 від 09.04.2001р 2/1000 часткив даного будинку належать [PERSON] . Вказує, що позивач бажає виділити в натурі свою частку в праві спільної часткової власності, у зв`язку з чим звернувся в КП «Червоноградське міжміське бюро технічної інвентаризації» Львівської обласної ради задля отримання висновку про можливість виділу. Згідно висновку КП «Червоноградське міжміське бюро технічної інвентаризації» Львівської обласної ради від 20.12.2024 року щодо технічної можливості виділу частки з об`єкта нерухомого майна за технічними показниками, частка 59/1000 частин може бути виділена в натурі. Окрім цього, позивач звернувся в Управління містобудування та архітектури виконавчого комітету Шептицької міської ради, щодо присвоєння (зміни) адреси своєї частки у даному нерухомому майні. Однак, йому відмовлено у зміні адреси, та роз`яснено необхідність подання додаткових документів, а саме договору про виділ(поділ) об`єкту нерухомого майна або рішення суду про виділ (поділ) майна. Оскільки в позасудовому порядку укласти договір не видається можливим, то з метою забезпечення належних умов користування нежитловим приміщенням та приведення у відповідність правовстановлюючих документів, позивач змушений звернутися до суду за захистом своїх прав. Ухвалою від 03.07.2025 року прийнято позовну заяву та відкрито провадження у справі, призначено підготовче судове засідання на 28.08.2025. 18.07.2025\~ представник\~ Шептицької\~міської ради\~подав відзив\~на позовну\~заяву,\~у якому\~заперечив таку\~та вказав,\~що висновок\~КП «Червоноградське\~міжміське бюро\~технічної інвентаризації»\~Львівської обласної\~ради від\~20.12.2024\~базується виключно\~на технічних\~показниках і\~не враховує\~повною мірою\~ правові\~та економічні\~наслідки для\~всіх співвласників,\~а також\~для цілісності\~та функціональності\~всього будинку.\~Судова практика\~наголошує,\~що визначальним\~для виділу\~є не\~тільки технічна\~можливість,\~а й\~відсутність завдання\~шкоди спільному\~майну,\~що залишається,\~та порушення\~прав та\~законних інтересів\~інших співвласників.\~Такий виділ\~може призвести\~до перероподілу\~навантаження на інженерні мережі (водопостачання, каналізація, електроенергія, опалення), що вимагатиме їх переобладнання та потенційно призведе до збільшення витрат на обслуговування для інших співвласників; зміни у системі доступу та користування спільними частинами будинку; зменшення вартості або функціональності решти спільного майна, оскільки може порушитися його цілісність та привабливість. Суд повинен всебічно дослідити ці аспекти, призначивши комплексну експертизу, яка врахує інтереси всіх співвласників, а не лише можливість фізичного відокремлення частини до позивача. Позивачем не обгрунтовано, чому саме виділ в натурі є єдиним чи безальтернативним способом захисту його прав, і чому інші способи розпорядження ідеальною частковою є неприйнятними чи неможливими в даній ситуації. Вважає, що позивачем не надано достатніх та беззаперечних доказів, які б свідчили про можливість виділу частки майна в натурі без завдання шкоди для спільного майна та інтересів інших співвласників, а також без порушення встановленого порядку користування. Тому просить в позові відмовити. 12.08.2025 від представника Товариства з додатковою відповідальністю «Львівське взуттєве виробничо-торговельне підприємство «Прогрес» надійшла заява про визнання позову 14.08.2025\~від представника\~позивача надійшла\~відповідь на\~відзив,\~в якій\~він вказує,\~що представник Шептицької\~міської ради\~фактично шляхом\~відзиву надав\~свої заперечення\~щодо виділу\~частки зі\~спільного з\~позивачем майна,\~тим самим\~підтверджуючи що\~він не\~бажав та\~не бажає\~вирішити спір\~добровільно. Наголошує,\~що \~наявний безпосередній\~доступ до\~приміщень,\~які належать\~іншим відповідачам\~на праві\~власності з\~окремими інженерно-технічними\~комунікаціями,\~входами та\~виходами.\~Тобто,\~при здійсненні\~виділу частки\~позивача відповідачам\~не буде\~заподіяно шкоди\~як в\~плані доступу\~до приміщень,\~які останнім\~належать на\~праві власності,\~так і\~функціональності будинку\~в цілому.\~Фактично нежитлове\~приміщення,\~яке наявне\~у власності\~позивача має\~всі необхідні\~комунікації,\~функціональність яких\~жодним чином\~не ускладнюватиме\~життєдіяльність інших\~співвласників. Приміщення, яке бажає виділити позивач станом на момент подачі позову вже функціонує, будучи фактично відокремленим від приміщень інших співвласників. Натомість висновок про технічну можливість виділу сформований на основі технічних показників, які зокрема враховують наявність відповідних інженернокомунікаційних систем та наявності доступу інших співвласників до власних приміщень. Відповідач дуже загально окреслив можливі негативні наслідки виділу частки позивачем, тим самим не деталізуючи які саме питання повинні були б бути поставлені експерту на їх вирішення. Зазначає, що компенсація співвласникові може бути надана лише за його згодою. В даному випадку позивач не хоче отримувати матеріальної компенсації своєї частки, а хоче сам вільно розпоряджатись нею. 14.08.2025 року представником Товариства з додатковою відповідальністю «Львівське взуттєве виробничо-торговельне підприємство «Прогрес» подане клопотання про зміну статусу сторони з відповідача на третю особу, яка не заявляє самостійних вимог на стороні позивача. 28.08.2025 ухвалою суду було відмовлено в клопотанні представника Товариства з додатковою відповідальністю «Львівське взуттєве виробничо-торговельне підприємство «Прогрес» про зміну статусу сторони та оголошено перерву до 15.09.2025. 03.09.2025 року представник позивача подав до суду клопотання про витребування з КП «Шептицьке МБТІ» матеріалів інвентарної справи на будинок за адресою [ADDRESS] . Ухвалою від 15 вересня 2025 року закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до судового розгляду по суті у відкритому судовому засіданні на 28.08.2025, а також задоволено клопотання представника позивача витребувано матеріали інвентарної справи на будинок за адресою [ADDRESS] . 07.10.2025 на виконання ухвали суду від 15.09.2025 року поступила від КП «Шептицьке МБТІ» інвентарна справа на будинок за адресою [ADDRESS] У судове засідання 16.10.2025 учасники не з`явилися. Представник позивача подав клопотання про розгляд справи у відсутності сторони позивача та повне підтримання позовних вимог. Відповідачі [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , та представник Товариства з додатковою відповідальністю «Львівське взуттєве виробничо-торговельне підприємство «Прогрес» подали заяви про розгляд справи у їх відсутності, при цьому зазначили, що не заперечують відносно задоволення позову. Представник Територіальної громади в особі Шептицької міської ради подав заяву про розгляд справи без його участі та при вирішення даного позову покладається на думку суду. В зв`язку з неявкою учасників справи, відповідно до\~ст.247 ЦПК України, розгляд справи здійснюється без фіксування судового засідання технічними засобами. Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до висновку про задоволення позовних вимог виходячи з наступного. Відповідно до\~ч.3\~ст.12\~ЦПК України\~кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно з ч.1 ст. 76 ЦПК України\~доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Належними є\~докази,\~які містять\~інформацію щодо\~предмета доказування.\~Предметом доказування\~є обставини,\~що підтверджують\~заявлені вимоги\~чи заперечення\~або мають\~інше значення\~для розгляду\~справи і\~підлягають встановленню\~при ухваленні\~судового рішення\~(ч.1,2\~ст.77 ЦПК України). Відповідно до частини другої\~статті 78 ЦПК України\~обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Згідно зі\~статтею 80 ЦПК України\~достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. Ч.1\~ст.89 ЦПК України\~визначено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Судом встановлено, що позивач є власником 59/1000 (площа 264,4 кв.м.) часток будинку за адресою: [ADDRESS] , що підтверджується витягами з Державного реєстру речових прав № 198194169 від 29.01.2025 року, інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна №420071230 від 28.03.2025. Іншими співвласниками будинку за адресою: [ADDRESS] є [PERSON] (25/1000), Товариство з додатковою відповідальністю «Львівське взуттєве виробничо-торговельне підприємство «Прогрес» (26/1000), [PERSON] (38/1000), [PERSON] (43/1000), [PERSON] (18/1000), Територіальна громада в особі Шептицької міської ради (778/1000), [PERSON] (2/1000). \~ \~ \~ \~ Таким чином, судом встановлено, що об`єктом права власності позивача є частка в праві власності на спільне майно в цілому (постанова ВС від 28.07.2021 року у справі № 310/7011/17). Згідно технічного паспорту, належні позивачу 59/1000 частин в праві спільної часткової власності, складаються з тамбуру площею 8,8 кв.м., торгового залу площею 111,1 кв.м., коридору площею 21,5 кв.м., приміщення площею 3,2 кв.м., коридору площею 24,7 кв.м., санвузла площею 2,9 кв.м., санвузла площею 2,4 кв.м, санвузла площею 1,5 кв.м, коридору площею 2,0 кв.м., складу площею 13,2 кв.м., приміщення площею 15,2 кв.м, санвузла площею 7,8 кв.м., приміщення площею 11,1 кв.м, майстерні площею 24,9 кв.м., підсобного приміщення площею 14,1 кв.м., усього264,4 кв.м. Згідно висновку КП «Шептицьке міжміське бюро технічної інвентаризації» Львівської обласної ради №6707 від 20.12.2024 щодо технічної можливості виділу частки об`єкта нерухомого майна за технічними показниками - частки 59/1000 об`єкта нерухомого майна може бути виділена в натурі. Із\~ досліджених судом матеріалів інвентаризаційної справи домоволодіння за адресою:\~ [ADDRESS] , наданої на вимогу суду Комунальним підприємством «Шептицьке міжміське бюро технічної інвентаризації»,\~судом встановлено, що за технічними показниками 59/1000 ідеальна частина нежитлового приміщення по [ADDRESS] загальною площею 264,4 м.кв. відокремлена, має окремий вихід і може бути виділена в натурі. Згідно з ч.1 ст.355 ЦК України майно, що є у власності двох або більше осіб (співвласників),належить їм на праві спільної власності (спільне майно). Власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю (ч.1 ст.356 ЦК України). Відповідно до ч.1 ст.358 ЦК України право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їхньою згодою. Згідно з ч.1 ст.364 ЦК України співвласник має право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності. Договір про виділ у натурі частки з нерухомого спільного майна укладається у письмовій формі і підлягає нотаріальному посвідченню (ч.4 ст.364 ЦК України). У постанові від 16 листопада 2016 року у справі №6-1443цс16 Верховний Суд виснував, що частиною першою ст. 364 ЦК України передбачено право співвласника на виділ у натурі частки з майна, що є у спільній частковій власності. За змістом цієї норми виділ частки зі спільного майна це перехід частини цього майна у власність учасника спільної власності пропорційно його частці в праві спільної власності й припинення для цієї особи права на частку у спільному майні. Системний аналіз правових норм статей 183, 358, 364 ЦК України дає підстави для висновку про те, що виділ часток (поділ) нерухомого майна, що перебуває у спільній частковій власності, є можливим, якщо кожній зі сторін буде виділено нерухоме майно, яке за розміром відповідає розміру часток співвласників у праві власності. Оскільки учасники спільної часткової власності мають право власності на зазначене майно пропорційно своїй частці в ньому, суд, здійснюючи поділ майна в натурі (виділ частки), повинен виділити його співвласнику таку частину житлового будинку та нежитлових будівель, яка відповідає розміру та вартості його частки, якщо це можливо без завдання неспівмірної шкоди господарському призначенню будівлі. Верховний Суд у постанові від 17 травня 2022 року у справі № 570/2438/19 (провадження 61-11448св20) зазначив, що виділ з нерухомого майна частки як самостійного об`єкта повинен відповідати умовам, що передбачені чинними будівельними нормами, що, зокрема, встановлюється за результатами проведення будівельно-технічної експертизи та висновку щодо технічної можливості виділу. Допустимим доказом про технічну можливість поділу в натурі об`єкта нерухомого майна є висновок експерта або уповноваженого суб`єкта господарювання саме щодо технічної можливості такого поділу. Такого висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 10 лютого 2021 року у справі № 445/442/16. Отже, визначальним для виділу частки або поділу будинку в натурі, який перебуває у спільній частковій власності, є розмір часток співвласників та технічна можливість виділу частки або поділу будинку відповідно до часток співвласників. Звертаючись до суду з даним позовом на підтвердження заявлених вимог позивач надав висновок Комунального підприємства Львівської обласної ради «Шептицьке міжміське бюро технічної інвентаризації» щодо технічної можливості виділу в натурі його частки з об`єкта нерухомого майна. Матеріали справи\~не містять\~доказів,\~які б\~спростовували вищевказаний\~висновок або\~підтверджували те,\~що спірний\~об`єкт\~нерухомості неможливо\~виділити в\~натурі.\~А також\~матеріали справи\~не містять\~доказів підтвердження\~думки представника\~Шептицької\~міської ради про\~те,\~що виділ\~може призвести\~до перероподілу\~навантаження на інженерні мережі (водопостачання, каналізація, електроенергія, опалення), що вимагатиме їх переобладнання та потенційно призведе до збільшення витрат на обслуговування для інших співвласників; зміни у системі доступу та користування спільними частинами будинку; зменшення вартості або функціональності решти спільного майна, оскільки може порушитися його цілісність та привабливість, тому таку суд не бере до уваги. За таких обставин та враховуючи, що технічна можливість виділу майна підтверджена належним висновком, виділ нежитлового приміщення не потребує виконання будівельних робіт, є самостійним об`єктом, такий виділ не порушує прав відповідачів, які, в свою чергу, не заперечили відносно задоволення позову, що не суперечить закону, не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню. За заявою позивача, судові витрати з відповідачів не стягувати. Згідно ч. 5 ст. 268 ЦПК України датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складання повного судового рішення. На підставі наведеного та

Outcome: approved