Jurisdiction: civil
Date: 2025-10-19 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулась в суд з позовом, в якому визначити їй додатковий строк один місяць з часу набрання рішенням законної сили, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, відкритої після смерті рідного діда [PERSON] , який помер [INFO] . Позов обґрунтовує\~тим,\~що 22 серпня 1996 року між [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] , [PERSON] , яка діяла в її інтересах, було укладено договір купівлі-продажу будинку [ADDRESS] . Вона на момент укладання договору була неповнолітньою особою та особисто не приймала участі оформлення та посвідчення договору, в тексті Договору вона була записана, як [PERSON] . На час складання Договору була малолітньою особою. Відомості про її право власності позивачки не були внесені в реєстр нерухомого майна. 02.08.2024 року за загальнодоступними відомостями було встановлено відсутність майна під час пошуку майна за її кодом. Після цього, 05.08.2024 року була подана заява через портал Дія за допомогою ЕЦП щодо внесення відомостей до реєстру прав власності на нерухоме майно. Через декілька днів її набрала реєстратор та повідомила, що їй треба особисто прибути та надати документи, які підтверджують відношення до будинку. Підстава - відмінне зазначення імені « [PERSON] » від імені « [PERSON] », за яким вона звертається. Вона звернулася до суду для вирішення виниклої ситуації. Рішенням від 22.10.2024 року було вирішено встановити факт належності [PERSON] договору купівлі-продажу від 22.08.1996 року, укладеного між [PERSON] [PERSON] та [PERSON] , [PERSON] , яка діяла в інтересах [PERSON] , [INFO] , зареєстрованого в реєстрі за № 3010 (дублікат зареєстровано в реєстрі за № 340). В будинку, який належить їй постійно мешкають особи без правових підстав. Спірні ситуації виникли під час життя [PERSON] , який був її рідним дідом. Спір був з [PERSON] , яка вважала, що має право на будинок позивачки. Результат - відмова у задоволенні позовних вимог. В будинку і на даний час проживають сторонні люди. 31.03.2025 року їй було видано витяг з реєстру речових прав, тоді ж і було встановлено, що вона що є власником тільки 1 / 2 частини будинку. Її мати [PERSON] , з якою вона не підтримувала відносини, через позбавлення останньої батьківстких прав, оформила спадкові права на дочку [PERSON] . Сама ж [PERSON] не змогла оформити спадщину після померлого батька, рідного діда позивачки. Їй невідомі обставини відсутності свідоцтва про право на спадщину після померлого рідного діда [PERSON] . Її мати - [PERSON] була позбавлена батьківських прав відносно [PERSON] . В момент оформлення позбавлення батьківських прав відносин практично не було. Мати померла. Точна дата невідома, адже значний час мати та вона не мали жодних контактів через бездіяльність самої матері. Також вона не може надати суду свідоцтво про смерть, адже мати позбавлена батьківських прав відносно неї. В будинку зареєстровані особи, які не мають відношення до нього відношення. Вона не надавала згоди на реєстрацію осіб. Вона не проживає в своєму будинку, не може отримати доступ до будинковолодіння, в будинку проживають сторонні люди, які блокують доступ. З невідомих причин, фактично, без її волі та без її дій чи бездіяльності, її було позбавлено права власності на частину будинку, який належав дідові [PERSON] . Вона не може скористатися своїми правами власності в повному обсязі, а частина будинку немає юридичного статусу. Вважає, що за викладених обставин існують поважні причини відсутності заяви [PERSON] про прийняття спадщини, адже протягом шести місяців після смерті діда вона особисто не мала можливості подати заяву та здійснити контроль за діями своєї матері та представників, з якими контактувала матір. Ухвалою суду від 30.06.2025 року позов прийнято до розгляду відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження. Ухвалою суду від 30.06.2025 року судом було витребувано у Кропивницької міської державної нотаріальної контори №1 копію спадкової справи після смерті [PERSON] , який помер [INFO] . 05.08.2025 року закрите підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду. В судове засідання сторони не з`явились, про час та місце слухання справи повідомлені, позивач та її представник надали до суду заяви про розгляд справи без їх участі, позов підтримали. Від представника відповідача - Виконавчого комітету Кропивницької міської ради надійшла заява про розгляд справи за відсутності представника. Від представника третьої особи - Кропивницької міської державної нотаріальної контори № 1 Південного міжрегіонального управління міністерства юстиції (м. Одеса) надійшла заява про розгляд справи без участі у зв`язку з великим навантаженням державних нотаріусів. Дослідивши матеріали справи, суд встановив такі факти та відповідні їм правовідносини. 22 серпня 1996 року між [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] , [PERSON] , яка діяла в інтересах позивача [PERSON] було укладено договір купівлі-продажу будинку [ADDRESS] . Позивач на момент укладання договору була неповнолітньою особою та особисто не приймала участі оформлення та посвідчення договору, в тексті Договору вона була записана, як [PERSON] . На час складання Договору [PERSON] була малолітньою особою. Відомості про право власності позивачки не були внесені в реєстр нерухомого майна. 02.08.2024 року за загальнодоступними відомостями було встановлено відсутність майна під час пошуку майна за кодом позивача. 05.08.2024 року була подана заява через портал Дія за допомогою ЕЦП щодо внесення відомостей до реєстру прав власності на нерухоме майно. Рішенням від 22.10.2024 року було встановлено факт належності [PERSON] договору купівлі-продажу від 22.08.1996 року, укладеного між [PERSON] [PERSON] та [PERSON] , [PERSON] , яка діяла в інтересах [PERSON] , [INFO] , зареєстрованого в реєстрі за № 3010 (дублікат зареєстровано в реєстрі за № 340). В будинку, який належить позивачу постійно мешкають особи без правових підстав. Спірні ситуації виникли під час життя [PERSON] , який був її рідним дідом. Спір був з [PERSON] , яка вважала, що має право на будинок позивачки. Результат - відмова у задоволенні позовних вимог. В будинку і на даний час проживають сторонні люди. Відповідно до витягу про державну реєстрацію прав житловий будинок за адресою: [ADDRESS] належить на праві приватної спільної власності [PERSON] та [PERSON] ( помер [INFO] ). Мати позивача [PERSON] , з якою позивач не підтримувала відносини, через позбавлення останньої батьківських прав, оформила спадкові права на дочку [PERSON] . Сама ж [PERSON] не змогла оформити спадщину після померлого батька, рідного діда позивачки. [PERSON] невідомі обставини відсутності свідоцтва про право на спадщину після померлого рідного діда [PERSON] . [PERSON] була позбавлена батьківських прав відносно [PERSON] . В момент оформлення позбавлення батьківських прав відносин практично не було. Мати позивача померла, точна дата невідома, адже значний час мати та дочка не мали жодних контактів через бездіяльність самої матері. Також позивач не може надати суду свідоцтво про смерть, адже мати позбавлена батьківських прав відносно неї. 18.02.2013 року [PERSON] уповноважила довіреністю [PERSON] бути її представником з питань оформлення спадкових прав на майно, що залишилося після смерті [INFO] [PERSON] , а після оформлення спадщини подарувати на ім`я [PERSON] , [INFO] , належну їй в результаті успадкування частку житлового будинку, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] . Проте, з невідомих причин, спадкові права на майно оформлені не були. З невідомих причин, фактично, без волі позивача та без її дій чи бездіяльності, її було позбавлено права власності на частину будинку, який належав дідові [PERSON] . Позивачка не може скористатися своїми правами власності в повному обсязі, а частина будинку немає юридичного статусу. Позивач зазначає, що за викладених обставин існують поважні причини відсутності заяви [PERSON] про прийняття спадщини, адже протягом шести місяців після смерті діда вона особисто не мала можливості подати заяву та здійснити контроль за діями своєї матері та представників, з якими контактувала матір. За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк в шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до\~ст. 15 ЦК України\~кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Відповідно до ч. 1\~ст. 16 ЦК України\~кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового та майнового права та інтересу. Відповідно до\~ст. 1217 ЦК України\~спадкування здійснюється за заповіт або за законом. Згідно\~ст. 1220 ЦК України\~спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Згідно ст. 1270\~ЦПК України\~для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини; якщо виникнення у особи права на спадщину залежить від неприйняття спадщини або відмови в його прийнятті іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється в три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття. Згідно ч. 3 ст. 1272\~вказаного Кодексу\~за позовом спадкоємця, що пропустив строк для прийняття спадщини із поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до\~ст. 1272 ЦК України\~визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого\~ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Позивачка пропустила встановлений строк для прийняття спадщини, тому вправі звернутись в суд з позовом для визначення їй додаткового строку для прийняття спадщини. Згідно п. 24\~Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30.05.2008 року, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272\~ЦК України. Згідно з положеннями постанови Верховного Суду від 26 червня 2019 року, справа № 565/1145/17, правила частини третьої\~статті 1272 ЦК України\~про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними. Такий правовий висновок висловив Верховний Суд України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Зазначений висновок відповідає правовим позиціям Верховного Суду України, які викладені у постановах: від 04 листопада 2015 року № 6-1486цс15, від 26 вересня 2012 року № 6-85цс12. Згідно з частиною четвертою\~статті 263 ЦПК України\~при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч. 1\~ст. 1269 ЦК). Заява про прийняття спадщини подається до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини особисто. Зі змісту п. 207 Інструкції про порядок вчинення нотаріальних дій нотаріусами України вбачається, що письмову заяву про прийняття спадщини та відмову від неї може бути надіслано поштою (втратила чинність на підставі наказу Міністерства юстиції України № 296/5 від 22 лютого 2012 року). Надіслання заяви про прийняття спадщини поштою передбачено п. 3.5 гл. 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року № 296/5. Відповідно до\~ст. 1272 ЦК\~визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленогост. 1270\~ЦК, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов`язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини. Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім`єю), невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови. Аналізуючи зібрані по справі докази в світлі наведених правових норм, суд вважає, що строк на звернення із заявою про прийняття спадщини пропущений з поважних причин. Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини, що кореспондується і п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування». Факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування, тому суд приходить до висновку, що позов обґрунтований, підтверджений матеріалами справи та підлягає задоволенню. Крім того, суд звертає увагу на те, що визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не вирішує питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, установленому\~статтею 1269 ЦК України, звернувшись в нотаріальну контору, після чого вважається таким, що прийняв спадщину. Суд вважає строк, пропущеним з поважних причин за вказаних позивачем обставин і приходить до висновку про визначення їй строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини 1 місяць, що відкрились після смерті [PERSON] , який помер [INFO] . Відповідно до вимог ст. 141 ЦПК України суд відносить судові витрати по даній справі за рахунок позивача. \~ \~ \~ \~

Outcome: approved