Jurisdiction: civil
Date: 2025-10-15 00:00:00

Представник позивача через підсистему «Електронний суд» звернувся до суду із позовною заявою до відповідачів, у якій просить стягнути з таких : майнову шкоду завдану залиттям нежитлових приміщень в сумі 90 231,65 грн. (дев`яносто тисяч двісті тридцять одна гривня) 65 коп. до місцевого бюджету на рахунок одержувача Департамент соціальної політики виконавчого комітету Івано-Франківської міської ради, код ЄДРПОУ отримувача: 36733431, розрахунковий UA338201720314281044302063429, МФО: 820172 в УДКСУ, м. Київ; витрати за Звіт про технічний стан приміщень та за проведення будівельно-технічного дослідження в розмірі 14 476,00 грн.(чотирнадцять тисяч чотириста сімдесят шість гривень) до місцевого бюджету на рахунок одержувача Департамент комунальних ресурсів та сільського господарства Івано-Франківської міської ради, код ЄДРПОУ отримувача: 40228135, розрахунковий рахунок UA 348201720344270007000093654, МФО: 820172 в Державній казначейській службі України, м. Київ та судові витрати. В обґрунтування позову зазначено, що нежитлові приміщення по [ADDRESS] відноситься до власності територіальної громади м. Івано-Франківська в особі Івано-Франківської міської ради. Будинок, у якому розташовані зазначені нежитлові приміщення є пам`яткою культурної спадщини місцевого значення (охоронний договір на пам`ятку культурної спадщини №529 від 08.06.2021) 22.11.2021 між виконавчим комітетом Івано-Франківської міської ради (далі - Орендодавець) та Івано-Франківським обласним відділенням Всеукраїнського об`єднання ветеранів (далі - Орендар) було укладено договір оренди нежитлових приміщень №4097 площею 147,1 кв.м., що розташовані на першому поверсі будинку за адресою: [ADDRESS] (далі Договір)., для використання під творчу майстерню. Згідно з інформацією орендаря дані нежитлові приміщення неодноразово підтоплюються власниками квартири [ADDRESS] , яка знаходиться над орендованими нежитловими приміщеннями комунальної власності. 30.08.2023 Департаментом комунальних ресурсів та сільського господарства Івано-Франківської міської ради та балансоутримувачем вказаних нежитлових приміщень комунальної власності Департаментом соціальної політики виконавчого комітету Івано-Франківської міської ради складено акт обстеження нежитлових приміщень розташованих за адресою: [ADDRESS] , які перебувають в оренді Івано-Франківського обласного відділення Всеукраїнського об`єднання ветеранів. Квартира [ADDRESS] знаходиться поверхом вище зазначених орендованих приміщень і на підставі договору міни належить [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] . Згідно висновку про технічний стан частини нежитлових приміщень по [ADDRESS] проведеного Івано-Франківським філіалом «НДІ ПРОЕКТРЕКОНСТРУКЦІЯ» встановлено,що в нежитлових приміщеннях наявні сліди замокання стін і стелі, руйнування оздоблення, пошкоджена і зруйнована частина підлоги із паркету, деревні двері, пошкоджені документи і книги, пошкодження та псування меблів. Руйнування виникли внаслідок затоплення, яке відбулося через несправність каналізаційних (водопровідних) мереж із квартири [ADDRESS] , яка розташована над даними приміщеннями. Постійне підтоплення призводить до руйнування дерев`яного перекриття, цегляних стін та цегляного склепіння над підвалом. Потрапляння води від затоплення може призвести до короткого замикання електропроводки та викликати пожежу, враження електрострумом людей. Таким чином, в результаті неправомірних дій власників квартири [ADDRESS] [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , які призвели до затоплення і нищення майна, використання нежитлових приміщень по [ADDRESS] за призначенням стало неможливим. Квартира [ADDRESS] належить на праві власності відповідачам, відтак саме вони повинні нести відповідальність за свою власність, а також вжити всіх необхідних заходів, спрямованих на запобігання виникнення будь-яких обставин з негативними наслідками, у даному випадку залиття. Враховуючи вищевикладене, в діях [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] наявний повний склад цивільного правопорушення, а саме : протиправна поведінка полягає у затоплені нежитлових приміщень по [ADDRESS] . Вважають, що наявність шкоди - полягає у пошкодженні нежитлових приміщень: замокання стін і стелі, руйнування оздоблення,пошкоджена та зруйнована частина підлоги із паркету; причинний зв`язок між протиправною поведінкою та збитками полягає у бездіяльності відповідача; вина правопорушника полягає в ухиленні відшкодування витрат на проведення ремонтних робіт. Варто зазначити, що Івано-Франківською міською радою вживались можливі досудові заходи врегулювання спору, а саме, на адресу відповідачів надсилалась претензія від 10.02.2025 року №263/01-18/35в, про сплату збитків за підтоплення нежитлових приміщень комунальної власності Івано-Франківської міської територіальної громади. На день звернення із вказаним позовом до суду, заборгованість по сплаті збитків за підтоплення нежитлових приміщень комунальної власності залишилася несплаченою. 13.06.2025 ухвалою суду відкрито загальне позовне провадження у справі. 01.09.2025- ухвалою суду закрито підготовче провадження, справу призначено до розгляду по суті. У вступному слові представник позивача позовні вимоги підтримала з підстав та мотивів, що викладено у позові. Позов просила задоволити. Відповідачі повторно у судове засідання не з`явилися, про день та час слухання справи були належним чином повідомлені, в тому числі через оголошення про виклик до суду на офіційному веб-порталі судової влади України. Правом на подання відзиву не скористалися. Заяви про розгляд справи за відсутності чи будь-яких інших клопотань відповідач не подавали. За таких обставин, з урахуванням положень ст.ст. 223, 280 ЦПК України, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності сторін та ухвалити заочне рішення. Проаналізувавши пояснення у вступному слові представників сторін, дослідивши матеріали справи, оцінивши докази, судом встановлено наступне : Згідно із свідоцтвом про право власності на нерухоме майно від 15.10.2015, виданого реєстраційною службою Івано-Франківського міського управління юстиції Івано-Франківської області нежитлові приміщення по [ADDRESS] , загальною площею 197,2 кв.м., належать на праві комунальної власності територіальної громади м. Івано-Франківська в особі Івано-Франківської міської ради ( а.с.21) Рішенням виконавчого комітету Івано-Франківської міської ради Івано-Франківської області від 15.04.2021 за №578, вирішено Департаменту соціальної політики виконкому Івано-Франківської міської ради прийняти на баланс за вартістю, визначеної суб`єктом оціночної діяльності, нежитлові приміщення загальною площею. 197,2 кв.в., що розташовані на першому поверсі в будинку за адресою : [ADDRESS] ( а.с. 24 зворот). 22.10.2021 за договором №4097 нежитлові приміщення площею 122,7 кв.в. ( №1,7,9-11 та частину приміщень спільного користування І, 6,12 згідно із технічним паспортом виготовленим 08.11.2023, розташовані на першому поверс у будинку за адресою [ADDRESS] приміщення передано в оренду Івано-Франківському обласному відділенню Всеукраїнського обєднання ветеранів ( а.с. 27- 33). Відповідно до охоронного договору , укладеного між управлінням культури, національностей та релігій Івано-Франківської обласної державної адміністрації від 08.06.2021 та виконавчим комітетом Івано-Франківської міської ради , користувач ( власник бере на себе зобов`язання щодо збереження нежитлових приміщень будівель пам`ятки культурної спадщини місцевого значення по [ADDRESS] . Терміні дії договору на період права власності ( а.с. 25). Разом з тим, відповідачі : [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] є власниками квартири [ADDRESS] , на підставі договору міни від 15.11.1999 за р №152,зареєстрованого на Товарній Біржі «Прикарпатська біржа нерухомості» ( а.с. 51). Відповідно до Акту обстеження нежитлових приміщень, розташованих по [ADDRESS] , що перебувають в оренді Івано-Франківського обласного відділення Всеукраїнського об`єднання ветеранів, що складено 30.08.2023 у складі комісії : Гнатів І.А. начальника відділу оренди управління комунального майна Департаменту комунальних ресурсів та сільського господарства Івано-Франківської міської ради; Дзюбак Х.Я. головного спеціаліста відділу контролю комунального майна управління контролю та правого забезпечення Департаменту комунальних ресурсів та сільського господарства Івано-Франківської міської ради; Андрейчук В.Ю.- т.в.о. першого заступника директора Департаменту соціальної політики Івано-Франківської міської ради, представника балансоутримувача, встановлено, що при вході, в коридорі на стелі і по стіні видимі мокрі плями. Такі ж мокрі плями видимі над дверним отвором. Двері у зв`язку з неодноразовим затопленням відриваються важко. В кабінеті на стелі та на стіні, при вході з правового боку, мокрі плями на всю висоту приміщення. На момент обстеження зі стелі капала вода. У зв`язку із постійним підтопленням видно тріщини та відшарування штукатурки на стінах. Паркет на підлозі почорнів та здувся і в окремих місцях відірвався від основи підлоги. Зазначені пошкодження мають місце через постійний вплив води, що відбувається внаслідок затоплення з приміщення другого поверху, які розташовані над кабінетом та коридором. Будівля відноситься до пам`ятки архітектури початку ХХ століття місцевого значення ( охоронний №153-іф) ( а.с. 35). Згідно із звітом про технічний стан нежитлових приміщень будівлі, що по [ADDRESS] , що складений у 2023 році Івано-Франківською філією Державним науково-дослідним та проектно-вишукувальним інститутом «НДІ ПРОЕКТРЕКОНСТРУКЦІЯ» на замовлення Департаменту комунальних ресурсів та сільського господарства Івано-Франківської міської ради, надано висновок, що після проведеного візуального обстеження, відповідно до ДСТУ-Н Б В.1.2.-18:2016 № Настанова щодо обстеження будівель та споруд для визначення та оцінки їх технічного стану», технічний стан нежитлового приміщення ( №11 та частини приміщення №12, згідно технічного паспорта) по [ADDRESS] визначено, як непридатний для нормальної експлуатації ( категорія стану ІІІ). В цих приміщеннях дійсно наявні сліди замокання сні та стелі, руйнування оздоблення, пошкоджена і зруйнована частина підлоги із паркету, дерев`яні двері, пошкодженні документи і книги, пошкоджені та попсуті меблі. Руйнування виникли внаслідок затоплення, яке відбулось через несправність каналізаційний ( водопровідних) мереж із квартири [ADDRESS] , яка розташована над даним приміщенням. Постійне підтоплення призводить до руйнування дерев`яного перекриття, цегляних стін, та цегляного склепіння над підвалом ( до якого на даний час немає доступу). Потрапляння води від затоплення може призвести до короткого замикання електропроводки та викликати пожежу враження електрострумом людей ( а.с. 14-20). Відповідно до висновку експерта №020/08-24, складеного 07.08.2024 судовим експертом Максимчин А.Д., розмір завданої матеріальної шкоди внаслідок залиття нежитлових приміщень №11,12, що по [ADDRESS] становить 90\~231 грн., 65 коп. з врахуванням фізичного зносу ( а.с. 38-44). 10.02.2025 за №263/01-18/35в, власникам квартири [ADDRESS] виконавчим комітетом Івано-Франківською міською радою було направлено претензію про сплату завданих збитків ( а.с. 36-37). Згідно зі статтею 319\~ЦК України власність зобов`язує. Власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію та природні якості землі. Власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом (стаття 322 ЦК України). Відповідно до статті 151\~ЖК Української\~РСР громадяни, які мають у приватній власності жилий будинок (квартиру), зобов`язані забезпечувати його схоронність, провадити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт, утримувати в порядку прибудинкову територію. Безгосподарне утримання громадянином належного йому будинку (квартири) тягне за собою наслідки, передбачені Цивільним кодексом України. Статтею 20 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», чинного на час виникнення спірних правовідносин, покладено на споживача обов`язки щодо своєчасного вжиття заходів з усунення виявлених неполадок, пов`язаних з отриманням житлово-комунальних послуг, що виникли з власної вини; своєчасного проведення підготовки помешкання та його технічного обладнання до експлуатації в осінньо-зимовий період; допущення у приміщення квартири представників виконавця/виробника для ліквідації аварій, усунення неполадок санітарно-технічного та інженерного обладнання, його встановлення і заміни, проведення технічних і профілактичних оглядів та перевірки показників засобів обліку. Відповідно до частини першої статті 1166\~ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Системний аналіз зазначених положень законодавства дає підстави для висновку, що власник квартири зобов`язаний утримувати дане майно, у тому числі інженерно-технічне обладнання, у належному стані і своєчасно усувати недоліки у його роботі. Майнова шкода, завдана іншим особам у зв`язку з невиконанням таких обов`язків, підлягає відшкодуванню власником. Відповідальність за завдану шкоду настає за наявності таких підстав як наявність шкоди, протиправна поведінка заподіювача шкоди, причинний зв`язок між шкодою та протиправною поведінкою заподіювача і вина останнього. З урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі (стаття 1192 ЦК України). Згідно з пунктом 2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76, у разі залиття, аварії квартир складається відповідний акт, який повинен встановлювати причини залиття, зокрема чи залиття спричинено унаслідок несправності внутрішньо-будинкових мереж водопостачання та водовідведення та з`ясування питання чи не було це наслідком недбалості осіб, мешканців квартир або інші обставини, що могли спричинити залиття. Форма вказаного акта встановлена в додатку № 4 до Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій. Будь-яких доказів на спростування зазначених у акті, звіті відомостей про події залиття, причини та обсяги пошкоджень відповідачі не надали. Так, в силу вимог ст. 319 ЦК України,ст. 151 ЖК УРСР,ст.\~20\~Закону України\~«Про житлово-комунальні\~послуги» та ч. 1ст.\~1166\~ЦК України саме власник квартири, будучи зобов`язаним утримувати дане майно, у тому числі інженерно-технічне обладнання, у належному стані і своєчасно усувати недоліки у його роботі, зобов`язаний відшкодувати майнову та моральну шкода, спричинену позивачу пошкодженням його майна. Верховний Суд у постанові від 11 грудня 2018 року у справі справа №759/4781/16-ц, провадження № 61-9338св18, дійшов висновку, що з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу, саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності вини у завданні шкоди, а позивач доводить наявність шкоди та її розмір. Згідно з частиною п`ятою статті 12 ЦПК України, яка також покладає і на суд певні обов`язки зі створення для сторін змагального процесу, суд керує ходом судового процесу, сприяє врегулюванню спору шляхом досягнення угоди між сторонами, роз`яснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій, сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом, запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків. Верховний Суд неодноразово наголошував на необхідності застосування категорій стандартів доказування та відзначав, що принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи. Зокрема, цей принцип передбачає покладання тягаря доказування на сторони. Одночасно цей принцип не передбачає обов`язку суду вважати доведеною та встановленою обставину, про яку сторона стверджує. Така обставина підлягає доказуванню таким чином, аби задовольнити, як правило, стандарт переваги більш вагомих доказів, тобто коли висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається більш вірогідним, ніж протилежний. Аналогічний стандарт доказування застосовано Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 18 березня 2020 року у справі № 129/1033/13-ц (провадження № 14-400цс19). Так, у випадках, встановлених актами цивільного законодавства, цивільні права та обов`язки можуть виникати з рішення суду. У випадках, встановлених згаданими актами або договором, підставою виникнення цивільних прав та обов`язків може бути настання або не настання певної події. Вимогами ст.ст.13,81\~ЦПК України визначено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом. При цьому, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Таким чином, позивачем було доведено наявність шкоди і причинно-наслідковий зв`язок між заподіяною їм шкодою та залиттям. За сталою практикою Верховного Суду фактичний розмір збитків, завданих залиттям може підтверджуватися різними джерелами доказової інформації, зокрема, кошторисним розрахунком вартості об`єкта будівництва щодо ремонтно-відновлювальних робіт (постанова ВС від 25.04.2018 року у справі № 522/8363/13-ц, постанова ВС від 02.05.2018 року у справі № 401/2142/16-ц, постанова ВС від 04.04.2018 року у справі № 362/7517/13-ц). Матеріальна шкода від залиття квартири повинна бути визначена від вартості відновлювального ремонту, тобто такого становища, яке існувало до залиття. Оскільки, розмір завданої шкоди є істотною обставиною, яка підлягає доведенню, виходячи із принципу диспозитивності, суд приймає до уваги збитки, які визначені за висновком експерта. Європейський суд з прав людини вказав, що пункт 1статті 6\~Конвенції про\~захист прав\~людини і\~основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (Проніна проти України, № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року). Виходячи з аналізу наявних у справі доказів щодо їх достовірності, допустимості кожного окремо, а також достатності і взаємного зв`язку доказів у їх сукупності встановивши, що позивач довів розмір завданої шкоди у вказаній частині, протиправність дій відповідача, причинний зв`язок між ними, що призвело до залиття позивача, а відповідач не довела відсутність вини у заподіяні шкоди, іншого розміру реальних збитків, суд дійшов висновку, що завдана позивачу шкода підлягає відшкодуванню відповідачами в розмірі 90 231,65 грн, а також витрати пов`язані із оплатою послуг за складання Звіту про технічний стан приміщень та за проведення будівельно-технічного дослідження в розмірі 14\~476 грн. ( а.с.34) в рівних частках. На підставі\~ст. 141 ЦПК України, задоволення позову, з відповідачів в рівних частках на користь позивача слід стягнути судовий збір у розмірі 2442,40 грн. Адже, враховуючи, що у зв`язку, що позивач здійснював звернення до суду із позовом через Електронний суд, то судовий збір підлягав сплаті із застосуванням коефіцієнту - 0,8, і становить 2442,40 грн., а не 3028 грн., як сплачено. Поряд з цим, відповідно до частини 1\~статті 7 Закону України «Про судовий збір»\~сплачена сума\~судового збору\~повертається за\~клопотанням особи,\~яка його\~сплатила за\~ухвалою суду\~в разі,\~зокрема:\~зменшення розміру\~позовних вимог або внесення судового збору в більшому розмірі, ніж встановлено законом. Цією статтею унормовано підстави повернення судового збору, зокрема зазначено, що сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду. На підставі та

Outcome: approved