Jurisdiction: civil
Date: 2025-10-15 00:00:00

04 листопада 2024 року позивач [PERSON] в особі представника - адвоката Ярошенко О.О. через систему «Електронний суд» звернувся до суду з позовом , в якому просить: - стягнути на свою користь з Акціонерного товариства Комерційний банк «Приват Банк» грошові кошти в сумі 56856,44 грн., з яких 51464,14 грн. кошти, списані з рахунку позивача внаслідок зняття готівкових коштів невідомими особами в банкоматі та 5392,30 грн. - кошти, списані банком з рахунку позивача як погашення заборгованості за кредитним лімітом по договору SAMDNWFC00047418862 від 03.12.2018; - визнати відсутність у Акціонерного товариства Комерційний банк «Приват Банк» права вимоги до позивача щодо заборгованості, яка виникла внаслідок зняття кредитних коштів невідомими особами з рахунку [NUMBER] (по карті позивача «Універсальна», договір SAMDNWFC00047418862 від 03.12.2018; - стягнути на свою користь з Акціонерного товариства Комерційний банк «Приват Банк» понесені судові витрати. В обґрунтування позову вказано, що [PERSON] був клієнтом АТ КБ «Приватбанк», та станом на липень 2023 року він мав три карткових рахунки. 29 липня 2023 року невідома особа (особи) зняла з рахунків [PERSON] грошові кошти в загальній сумі 74100 грн. Грошові кошти були зняті берез банкомати АТ «КБ «Приватбанк» та «АТ «Укрсиббанк» у м.Черкаси. Шахраями зняті як власні кошти позивача, так і кредитні кошти банку. 31 липня 2023 року [PERSON] звернувся до поліції та було порушено кримінальне провадження. 01 серпня 2023 року [PERSON] звернувся до АТ КБ «Приватбанк» із заявою про повернення викрадених грошових коштів, на що йому було відмовлено. Крім того, відповідач відмовив в задоволенні заяви позивача від 29 вересня 2023 року про не нарахування заборгованості на кредитні кошти, якими заволоділи шахраї. Надалі банк, без згоди клієнта, здійснив списання на свою користь, в рахунок погашення боргу по кредитному ліміту, грошових коштів в сумі 5392,30 гривень. За таких обставин, просить стягнути з відповідача грошові кошти в сумі 56856,44 грн. (51464,14грн. - кошти, списані з рахунку позивача внаслідок зняття готівкових коштів невідомими особами в банкоматі та 5392,30 грн. - кошти, списані банком з рахунку позивача як погашення заборгованості за кредитним лімітом по договору SAMDNWFC00047418862 від 03.12.2018 року); визнати відсутність у АТ «КБ «Приватбанк» права вимоги до [PERSON] щодо заборгованості, яка виникла внаслідок зняття кредитних коштів невідомими особами з рахунку [NUMBER] . Ухвалою судді від 08 листопада 2024 року позов прийнято до розгляду, у справі відкрите загальне позовне провадження, призначено підготовче засідання. 18 листопада 2024 року представник відповідача АТ «КБ «Приватбанк» адвокат Якушев С.О. за допомогою системи «Електронний суд» подав відзив, в якому заперечував проти задоволення позовних вимог, оскільки на його переконання, [PERSON] своїми діями допустив заволодіння шахраями інформацією для входу в Приват24, а отже в такому випадку клієнт несе відповідальність за всі проведені операції. Ухвалою суду від 12 грудня 2024 року за клопотанням представника позивача Ярошенка О.О. витребувано у ПрАТ «Київстар Україна» інформацію: у яких мобільних пристроях використовувалася сім-карта з номером (098-558-16-25) у липні 2023 року та з яких населених пунктів; чи був перевипуск сім-карти у липні 2023 року, якщо так, то де саме; чи була активована переадресація дзвінків та повідомлень станом на 29 липня 2023 року, якщо так, то коли відбулася активація послуги і на який номер здійснювалася переадресація; надати деталізовану виписку по дзвінкам та повідомленням за номером (098-558-16-25) за період 07.07.2023 2023 по 01.08.2023 2023 включно. 02 січня 2025 року ПрАТ «Київстар Україна» надав суду витребувану інформацію. Ухвалою суду від 28 січня 2025 року за клопотанням представника позивача Ярошенка О.О. витребувано у АТ КБ «Приватбанк» - запис розмов оператора АТ КБ «Приватбанк» із [PERSON] від: 28.07.23р. о 19:55:41 - тривалість дзвінка 622 сек. 28.07.23 о 21:29:26 - тривалість дзвінка 164 сек. 29.07.23 о 15:30:20 - тривалість дзвінка 266 сек. - у ТОВ «Лайфселл» наступні відомості: який номер (номери) телефону використовувався в мобільному пристрої SAMSUNG GALAXY A5; і-меі: [NUMBER] у липні 2023 року? за ким був закріплений цей номер станом на липень 2023р.? в якому місці знаходився пристрій SAMSUNG GALAXY A5; і-меі: [NUMBER] у період часу з 26.07.23р. (перший вхід в Приват24 позивача) до 30.07.2023р. (день, наступний після зняття коштів)? відомості про вхідні та вихідні дзвінки на номер (номери), які використовувалися в мобільному пристрої SAMSUNG GALAXY A5; і-меі: [NUMBER] у липні 2023 року? чи активний номер на момент надання відповіді та за ким він закріплений на цей час? 03 лютого 2025 року АТ КБ «Приватбанк» надав суду витребувану інформацію. 05 лютого 2025 року ТОВ «Лайфселл» повідомив суд про неможливість надання витребуваної інформації. 20 березня 2025 року представник відповідача АТ «КБ «Приватбанк» адвокат Якушев С.О. за допомогою системи «Електронний суд» подав письмові пояснення по суті заявлених вимог. 03 квітня 2025 року представник позивача [PERSON] - адвокат Ярошенко О.О. через систему «Електронний суд» подав заяву про збільшення позовних вимог, та просив суд: - стягнути на користь [PERSON] з АТ «КБ «Приватбанк» завдані збитки в сумі 60931,59 гривень, з яких 60180,68 гривень - кошти, списані з рахунку позивача внаслідок зняття готівкових коштів невідомими особами в банкоматі та 750,91 грн. - кошти, списані банком з рахунку позивача як погашення заборгованості за кредитним лімітом по договору SAMDNWFC00047418862 від 03.12.2018 року; - визнати відсутність у АТ «КБ «Приватбанк» права вимоги до [PERSON] заборгованості, яка виникла внаслідок зняття кредитних коштів невідомими особами з рахунку [NUMBER] (по карті позивача «Універсальна», договір SAMDNWFC00047418862 від 03.12.2018 року); - стягнути з відповідача на користь позивача понесені судові витрати. Ухвалою суду від 03 квітня 2025 року прийнято до розгляду заяву про збільшення позовних вимог у справі. Стороні відповідача встановлено строк для подання відзиву на збільшені позовні вимоги. 15 квітня 2025 року представник відповідача АТ «КБ «Приватбанк» адвокат Якушев С.О. за допомогою системи «Електронний суд» подав відзив на заяву про збільшення позовних вимог, в якій так само наполягав на необхідності відмови в задоволенні позову в повному обсязі. Ухвалою суду від 19 травня 2025 року за клопотанням представника позивача Ярошенка О.О. витребувано у АТ КБ «Приват Банк» розрахунок заборгованості за кредитним договором SAMDNWFC00047418862 від 03.12.2018 року, станом на: 30 липня 2023 року; 15 липня 2024 року; на момент надання відповіді. 22 травня 2025 року представник відповідача АТ «КБ «Приватбанк» адвокат Якушев С.О. за допомогою системи «Електронний суд» подав заяву, в якій повідомив про неможливість виконання ухвали в повному обсязі, однак надав виписки за договором за вказані періоди. Також у цій заяві вказав, що представник відповідача з поважної причини не зможе бути присутнім в засіданні 16 червня 2025 року, у зв`язку з чим просить за його відсутності закрити підготовче засідання та призначити розгляд справи по суті. Ухвалою суду від 16 червня 2025 року закрите підготовче провадження у справі і призначено розгляд по суті. В судовому засіданні представник позивача - адвокат Ярошенко О.О. наполягав на задоволенні позову, посилаючись на те, що банк не забезпечив безпеку і збереження грошових коштів позивача. При цьому, у справі не доведено, що дії самого [PERSON] призвели до заволодіння грошовими коштами. Також вказав, що за день до незаконного зняття грошових коштів, під час розмови [PERSON] з оператором банку, вже мали місце входи до системи «Приват24» з нетипового пристрою, у зв`язку з чим ПриватБанк повинен був почати реагувати і забезпечити протидію шахрайству. Крім того, зняття грошових коштів відбулось у іншому місті - Черкасах, однак банк не забезпечив збереження світлин особи, що заволоділа грошовими коштами, а також - IMEI телефону, що використовували зловмисники, оскільки наданий банком неможливо ідентифікувати. Позивач [PERSON] в судовому засіданні пояснив, що два роки тому, 28 липня йому почали надходити СМС, чи підтверджує він операцію. Він натискав «Ні», потім перезавантажив телефон, зателефонував до банка, де оператор його заспокоїв, що зняття коштів не було. Оскільки оператор сказав, що загрози немає, він відмовився заблокувати картку. На наступний день в 16:30 був дзвінок, де йому сказали про непідтверджений дзвінок на гарячу лінію. Тільки він поклав слухавку, в нього списали грошові кошти (прийшло повідомлення про підтвердження здійснення операції). Він зателефонував оператору, який підтвердив списання. На наступний після списання коштів він звернувся до поліції. Коли йому телефонували шахраї, він не повідомляв нічого - ні номер картки, ні свій пін-код. В липні 2023 року він користувався телефоном «Редмі», де не було встановлено ні «Вайбера» ні «Телеграма». На комп`ютері банкінг використовував. В судовому засіданні представника відповідача - адвокат Якушев С.О. заперечував проти задоволення позову, та наполягав на відсутності провини банка у заволодінні грошима позивача. Вважає, що [PERSON] сприяв шахрайству, та напередодні події відмовився від допомоги працівника банку - пропозиції заблокувати картку, або змінити пароль в «Приват24». Вказував на винуватість [PERSON] у заволодінні шахраями его паролю до інтернет-банкінгу. У разі наявності підстав для задоволення позову, посилався на неможливість стягнення з банка шкоди у сумі, яка перевищує 100 гривень, що визначено договором між сторонами. Заслухавши пояснення учасників, дослідивши матеріали справи, суд дійшов таких висновків. Відповідно до ст. 2 ЦПК України завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. За ч.1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Згідно ч.ч.1, 3 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності. Відповідно до ч.ч.1-4 ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій. Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. (ст. 5 Цивільного процесуального кодексу України). Згідно ч.1 ст. 81, ч.1 ст. 89 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи (ст. 79 ЦПК України). Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування (ч.2 ст. 78 ЦПК України). Судом встановлено, що [PERSON] був клієнтом Акціонерного товариства Комерційний Банк «Приват Банк». 29 липня 2023 року було здійснено перевипуск всіх наявних у [PERSON] карток на віртуальні (digital) картки, а потім - перевипущені картки було замінено на пластикові картки та встановлено Пін-код. 29.07.2023 року о 15:13:53 в Приват24 по карті № [NUMBER] ). Здійснені наступні списання/зняття коштів: - 29/07/2023 15:28:37 A10 F DB -20,486.07 UAH -20000.00 -486.07 -10,021.93 605001 6011 A0309681 UKR ATM 9681 UKRSIB 02-56, SHEVCHENKO, 218 / A 10 Зняття готівки Зняття готівки в банкоматі: SHEVCHENKO, 218/220, CHERKASSY; - 29/07/2023 15:29:48 A10 F DB -4,888.00 UAH -4700.00 -188.00 -14,909.93 444003 6011 A0309681 UKR ATM 9681 UKRSIB 02-56, SHEVCHENKO, 218 / A 10 Зняття готівки Зняття готівки в банкоматі: SHEVCHENKO, 218/220, CHERKASSY; - 29/07/2023 15:35:38 A10 F DB -8,736.00 UAH -8400.00 -336.00 -14,933.47 989005 6011 A0309681 UKR ATM 9681 UKRSIB 02-56, SHEVCHENKO, 218 / A 10 Зняття готівки Зняття готівки в банкоматі: SHEVCHENKO 218/220, CHERKASSY. Перевипуск картки на віртуальну картку [NUMBER] - 29 липня 2023 року о 15:06. Перевипуск картки на пластикову картку № [NUMBER] встановлено пін-код 29-07-2023 року о 15:12:04 в Приват24. Списання/зняття коштів: - 29/07/2023 15:16:55 A10 S DB -20,000.00 UAH -20000.00 21,686.19 113002 6011 CACS9723 UKR М ЧЕРКАСИ, ВУЛ. БАЙДИ-ВИШНЕВЕЦЬКОГО, БУД. 40 A 10 М ЧЕРКАСИ, ВУЛ. БАЙДИ-ВИШНЕВЕЦЬКОГО, БУД. 40. Зняття готівки Зняття готівки в банкоматі: Відділення банку, М ЧЕРКАСИ, ВУЛ. БАЙДИ-ВИШНЕВЕЦЬКОГО, БУД. 40; - 29/07/2023 15:21:05 A10 F DB -20,000.00 UAH -20000.00 1,686.19 784004 6011 A0309681 UKR SHEVCHENKO, 218/220, CHERKASSY, UA A 10 Зняття готівки Зняття готівки в банкоматі: UKRSIBBANK, SHEVCHENKO, 218/220; - 29/07/2023 15:21:55 A10 F DB -1,000.00 UAH -1000.00 686.19 453005 6011 A0309681 UKR SHEVCHENKO, 218/220, CHERKASSY, UA A 10 Зняття готівки Зняття готівки в банкоматі: UKRSIBBANK, SHEVCHENKO, 218/220. Таким чином, з рахунків клієнта АТ КБ «ПриватБанк» [PERSON] 29 липня 2023 року невідома особа (особи) зняла грошові кошти в загальній сумі 75110,07 гривень. 31 липня 2023 року [PERSON] звернувся до ВП №5 Запорізького РУП ГУНП в Запорізькій області із заявою про вчинення кримінального правопорушення, списання грошових коштів в сумі 74100 гривень з його рахунків після дзвінка з номеру телефону [NUMBER] особи, яка представилась співробітником банку «ПриватБанк». Інформацію 01 серпня 2023 року внесено до ЄРДР за №12023082070000869 із первинною правовою кваліфікацією за ч.3 ст. 190 КК України. Інформації про повідомлення бідь-якій особі про підозру, чи про пред`явлення обвинувачення у вказаному кримінальному провадженні - суду не надано. На звернення [PERSON] , 28 серпня 2023 року АТ КБ «ПриватБанк» повідомив йому про відсутність підстав для повернення коштів банком. 29 вересня 2023 року [PERSON] звернувся до АТ КБ «ПриватБанк» із заявою, в якій просив не нараховувати відсотки по кредитній картці до закінчення досудового розслідування і повернення грошових коштів. 12 жовтня 2023 року в такому зверненні [PERSON] було відмовлено. З витребуваної у ПрАТ «Київстар Україна» інформації встановлено, що належна [PERSON] сім-карта з номером 098-558-16-25 в липні 2023 року не перевипускалась, використовувалась лишу у належному йому мобільному обладнанні «Xiaomi Redmi Note 7», фіксувалась в зоні дії базових станцій у м.Запоріжжя. З виписки ПрАТ «Київстар Україна» по дзвінкам та повідомленням [PERSON] за номером 098-558-16-25 було встановлено, що: - 24.07.2023 року він отримав 1 вхідне СМС повідомлення від PrivatBank; - 27.07.2023 року 5 вхідних СМС повідомлень від PrivatBank; - 28.07.2023 року 11 вхідних СМС повідомлень від PrivatBank, 2 вихідні дзвінки на номер «ПриватБанк» 3700; - 29.07.2023 року 10 вхідних СМС повідомлень від PrivatBank, 4 вихідні дзвінки на номер «ПриватБанк» 3700; - 30.07.2023 року 1 вхідне СМС повідомлень від PrivatBank; - 31.07.2023 року 11 вхідних СМС повідомлень від PrivatBank. Також у день заволодіння грошовими коштами - 29 липня 2025 року, мають місце три вхідні дзвінки з номеру телефону « [NUMBER] » ( [PERSON] вказав поліції, номер, яким користувались шахраї « [NUMBER] »), тривалістю 372 секунди, 31 секунду, 252 секунди. Щодо входів до акаунта «Приват24» [PERSON] , було встановлено, що зловмисники, які заволоділи грошовими коштами, входили до системи, використовуючи нетиповий пристрій: [NUMBER] 26.07.23 8910182 1880108172 [INFO] Phone Galaxy A5|Samsung; [NUMBER] 26.07.23 8910182 1880108172 [INFO] Phone Galaxy A5|Samsung; [NUMBER] 26.07.23 8910182 1880108172 [INFO] Phone Redmi Note 7|xiaomi; [NUMBER] 26.07.23 8910182 1880108172 [INFO] Phone Galaxy A5|Samsung. Логін та пароль в акаунті Приват24 [PERSON] не змінювалися. Перший вхід з нетипового пристрою був 26.07.2023 року. [NUMBER] [NUMBER] SUCCESS Jul 26, 2023 6:32:41 PM Jul 27, 2023 9:15:44 PM CHECK_LOGIN [INFO] 0.0 0.0 Phone AOS 13 P24AOS2 N authorization [NUMBER] [NUMBER] SUCCESS Jul 26, 2023 6:32:46 PM Jul 27, 2023 9:15:44 PM CHECK_PASSWORD [INFO] 0.0 0.0 Phone AOS 13 P24AOS2 N authorization [NUMBER] [NUMBER] SUCCESS Jul 26, 2023 6:33:08 PM Jul 27, 2023 9:15:44 PM CHECK_CONFIRM [INFO] 0.0 0.0 Phone AOS 13 P24AOS2 N 1 authorization [NUMBER] [NUMBER] SUCCESS Jul 26, 2023 6:33:08 PM Jul 27, 2023 9:15:44 PM CREATE_SESSION [INFO] 0.0 0.0 Phone AOS 13 P24AOS2 N 1 authorization Як наполягає представник відповідача, при вході з цього нетипового пристрою Банком було здійснено авторизацію шляхом підтвердження в IVR-дзвінком з Банка: 26.07.2023 року о 18:32:47 - Контакт проведено (OK) [NUMBER] P24AOS2 authorization. На переконання представника банку, останній запис є дуже важливим, бо свідчить про те, що сам [PERSON] авторизував/підтвердив вхід у його власний аккаунт Приват24 з нетипового пристрою і шахраї зі свого Galaxy A5|Samsung зайшли в його аккаунт Приват24. З аналізу входів до акаунта «Приват24» [PERSON] вбачається, що пристрій Galaxy A5|Samsung реєструвався як такий, що має imei [NUMBER]. Судом витребовувалась з ТОВ «Лайфселл» інформація про мобільній пристрій, в якому використовувався і-меі: [NUMBER], однак згідно наданої інформації, номер IMEI є хибним, і інформація про такий номер відсутня. За змістом статей 626, 628 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди (частина перша статті 638 ЦК України). Згідно з частинами першою-третьою статті 1066 ЦК України за договором банківського рахунка банк зобов`язується приймати і зараховувати на рахунок, відкритий клієнтові (володільцеві рахунка), грошові кошти, що йому надходять, виконувати розпорядження клієнта про перерахування і видачу відповідних сум з рахунка та проведення інших операцій за рахунком. Банк має право використовувати грошові кошти на рахунку клієнта, гарантуючи його право безперешкодно розпоряджатися цими коштами. Банк не має права визначати та контролювати напрями використання грошових коштів клієнта та встановлювати інші, не передбачені договором або законом, обмеження його права розпоряджатися грошовими коштами на власний розсуд. Відповідно до частин першої-третьої статті 1068 ЦК України банк зобов`язаний вчиняти для клієнта операції, які передбачені для рахунків даного виду законом, банківськими правилами та звичаями ділового обороту, якщо інше не встановлено договором банківського рахунка. Банк зобов`язаний зарахувати грошові кошти, що надійшли на рахунок клієнта, в день надходження до банку відповідного розрахункового документа, якщо інший строк не встановлений договором банківського рахунка або законом. Банк зобов`язаний за розпорядженням клієнта видати або перерахувати з його рахунка грошові кошти в день надходження до банку відповідного розрахункового документа, якщо інший строк не передбачений договором банківського рахунка або законом. У разі несвоєчасного зарахування на рахунок грошових коштів, що надійшли клієнтові, їх безпідставного списання банком з рахунка клієнта або порушення банком розпорядження клієнта про перерахування грошових коштів з його рахунка банк повинен негайно після виявлення порушення зарахувати відповідну суму на рахунок клієнта або належного отримувача, сплатити проценти та відшкодувати завдані збитки, якщо інше не встановлено законом (стаття 1073 ЦК України). Статтею 526 ЦК України передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Відповідно до статті 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Статтею 1 Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» визначено, що держатель електронного платіжного засобу - фізична особа, яка на законних підставах використовує електронний платіжний засіб для ініціювання переказу коштів з відповідного рахунку в банку або здійснює інші операції із застосуванням зазначеного електронного платіжного засобу. Електронний платіжний засіб - платіжний інструмент, який надає його держателю можливість за допомогою платіжного пристрою отримати інформацію про належні держателю кошти та ініціювати їх переказ. Переказ коштів - рух певної суми коштів з метою її зарахування на рахунок отримувача або видачі йому у готівковій формі. Ініціатор та отримувач можуть бути однією і тією ж особою. Помилковий переказ - рух певної суми коштів, внаслідок якого з вини банку або іншого суб`єкта переказу відбувається її списання з рахунку неналежного платника та/або зарахування на рахунок неналежного отримувача чи видача йому цієї суми у готівковій формі. Неналежний переказ - рух певної суми коштів, внаслідок якого з вини ініціатора переказу, який не є платником, відбувається її списання з рахунка неналежного платника та/або зарахування на рахунок неналежного отримувача чи видача йому суми переказу в готівковій чи майновій формі. Платіжна картка - електронний платіжний засіб у вигляді емітованої в установленому законодавством порядку пластикової чи іншого виду картки, що використовується для ініціювання переказу коштів з рахунка платника або з відповідного рахунка банку з метою оплати вартості товарів і послуг, перерахування коштів зі своїх рахунків на рахунки інших осіб, отримання коштів у готівковій формі в касах банків через банківські автомати, а також здійснення інших операцій, передбачених відповідним договором. Платіжна система - платіжна організація, учасники платіжної системи та сукупність відносин, що виникають між ними при проведенні переказу коштів. Проведення переказу коштів є обов`язковою функцією, що має виконувати платіжна система. Платник - особа, з рахунка якої ініціюється переказ коштів або яка ініціює переказ шляхом подання/формування документа на переказ готівки разом із відповідною сумою коштів. Неналежний платник - особа, з рахунка якої помилково або неправомірно переказана сума коштів. Отримувач - особа, на рахунок якої зараховується сума переказу або яка отримує суму переказу у готівковій формі. Неналежний отримувач - особа, якій без законних підстав зарахована сума переказу на її рахунок або видана їй у готівковій формі. Згідно з пунктом 14.12 статті 14 Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» користувач платіжної системи зобов`язаний використовувати електронний платіжний засіб відповідно до вимог законодавства України та умов договору, укладеного з емітентом, і не допускати використання електронного платіжного засобу особами, які не мають на це права або повноважень. Використання електронного платіжного засобу за довіреністю не допускається, крім випадку емісії додаткового електронного платіжного засобу для довіреної особи. Згідно з пунктом 2 розділу VI «Загальні вимоги до безпеки здійснення платіжних операцій та управління ризиками» Положення про порядок емісії електронних платіжних засобів і здійснення операцій з їх використанням, затвердженого постановою Правління Національного банку України від 05 листопада 2014 року №705, в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин (далі - Положення №705), емітент зобов`язаний не розкривати іншим особам, крім користувача, ПІНу або іншої інформації, яка дає змогу виконувати платіжні операції з використанням електронного платіжного засобу. Емітент під час видачі електронного платіжного засобу за наявності можливості змінити ПІН користувачем зобов`язаний проінформувати користувача про це право та запропонувати змінити ПІН. Користувач зобов`язаний надійно зберігати та не передавати іншим особам електронний платіжний засіб, ПІН та інші засоби, які дають змогу користуватися ним. Відповідно до пункту 3 розділу VI Положення №705 банк зобов`язаний у спосіб, передбачений договором: 1) повідомляти користувача про здійснення операцій з використанням електронного платіжного засобу; 2) забезпечити користувачу можливість інформувати банк про втрату електронного платіжного засобу та/або платіжні операції, які не виконувалися користувачем; 3) реєструвати та протягом строку, передбаченого законодавством України для зберігання електронних документів, зберігати інформацію, що підтверджує факт інформування банком користувача та користувачем банку; 4) банк у разі невиконання обов`язку з інформування користувача про здійснені операції з використанням електронного платіжного засобу несе ризик збитків від здійснення таких операцій. Згідно з пунктом 5 розділу VI Положення №705 користувач зобов`язаний контролювати рух коштів за своїм рахунком та повідомляти емітента про операції, які не виконувалися користувачем. Користувач після виявлення факту втрати електронного платіжного засобу та/або платіжних операцій, які він не виконував, зобов`язаний негайно повідомити банк або визначену ним юридичну особу в спосіб, передбачений договором. До моменту повідомлення користувачем банку ризик збитків від здійснення операцій та відповідальність несе користувач, а з часу повідомлення користувачем банку ризик збитків від здійснення операцій за електронним платіжним засобом користувача несе банк. Втратою електронного платіжного засобу є неможливість здійснення користувачем контролю (володіння) за електронним платіжним засобом, неправомірне заволодіння та/або використання електронного платіжного засобу чи його реквізитів (пункт 6 розділу VI Положення № 705). Згідно з пунктами 7, 8 розділу VI Положення №705 емітент або визначена ним юридична особа під час отримання повідомлення та/або заяви про втрату електронного платіжного засобу та/або платіжні операції, які не виконувалися користувачем, зобов`язаний ідентифікувати користувача і зафіксувати обставини, дату, годину та хвилини його звернення на умовах і в порядку, установлених договором. Емітент після надходження повідомлення та/або заяви про втрату електронного платіжного засобу та/або платіжні операції, які не виконувалися користувачем, зобов`язаний негайно зупинити здійснення операцій з використанням цього електронного платіжного засобу. Емітент у разі здійснення помилкового або неналежного переказу, якщо користувач невідкладно повідомив про платіжні операції, що ним не виконувалися, після виявлення помилки негайно відновлює залишок коштів на рахунку до того стану, у якому він був перед виконанням цієї операції. Емітент у разі повідомлення користувачем про незавершену операцію з унесення коштів через платіжні пристрої банку-емітента на рахунки, відкриті в банку-емітенті, після подання користувачем емітенту відповідного документа, що підтверджує здійснення цієї операції, негайно зараховує зазначену в цьому документі суму коштів на відповідний рахунок. Відповідно до пункту 9 розділу VI Положення №705 користувач не несе відповідальності за здійснення платіжних операцій, якщо електронний платіжний засіб було використано без фізичного пред`явлення користувачем та/або електронної ідентифікації самого електронного платіжного засобу і його користувача, крім випадків, якщо доведено, що дії чи бездіяльність користувача призвели до втрати, незаконного використання ПІНу або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції. Сам по собі факт коректного вводу вихідних даних для ініціювання такої банківської операції, як списання коштів з рахунку користувача, не може достовірно підтверджувати ту обставину, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції. Лише наявність обставин, які безспірно доводять, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції, є підставою для притягнення його до цивільно-правової відповідальності. Наведені правила визначають предмет дослідження та відповідним чином розподіляють між сторонами тягар доведення, а отже, встановленню підлягають обставини, які беззаперечно свідчитимуть, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції від його імені. В разі недоведеності обставин, які безспірно свідчать про те, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції, необхідно виходити з відсутності вини користувача у перерахуванні чи отриманні спірних грошових коштів. Зазначені правові висновки викладені в постановах Верховного Суду від 03 липня 2019 року у справі №537/3312/16-ц (провадження №61-17629св18), від 24 липня 2019 року у справі №753/16954/16-ц (провадження № 61-24323св18), від 01 липня 2020 року у справі №712/9107/18 (провадження №61-9877св19), від 21 квітня 2021 року у справі №751/6050/18 (провадження № 61-18544св19). Як вже зазначалось, за змістом частини 3 статті 12, частини 1 статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи (частина перша статті 76 ЦПК України). Відповідно до частин 1, 2 статті 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Судом встановлено та вбачається із матеріалів справи, що первісні входи до акаунта «Приват24» [PERSON] були 26 липня 2023 року, потім шахраї в «Приват24» замовили перевипуск карт клієнта і 29 липня 2023 року з 15:16:55 години до 15:35:38 годин відбулись оспорювані фінансові операції з грошовими коштами позивача, шляхом зняття грошових коштів з банкоматів. Відповідно до Умов і правил надання банківських послуг у ПриватБанку (далі - Умови і правила), система «Приват 24», у тому числі мобільна версія, це система призначена для управління банківськими рахунками Клієнта цілодобово в режимі реального часу через мережу Інтернет. Всі операції у цій системі здійснюються на підставі платіжних інструкцій, наданих Клієнтом через систему (підпункт 2.3.1.2.2 Умов і правил). Згідно з підпунктом 2.3.1.2.3 Умов і правил правила користування системою «Приват24», викладені на сторінці Банку у мережі Інтернет за адресою: https://privatbank.ua/udalenniy-banking/privat24. Також ці правила викладені за адресою: https://privat24business.pp.ua/privat24-reyestraciya-novogo-koristuvacha/. Відповідно до вказаних правил, реєстрацію у системі «Приват 24» можна здійснити декількома способами, зокрема дистанційно (через мережу інтернет) або через банкомат. Так, відповідно до Правил користування системою «Приват 24», для реєстрації нового користувача в системі «Приват24» через мережу інтернет необхідно здійснити наступні дії: перейти за посиланням https://www.privat24.ua/; у правому верхньому куті вебсторінки натиснути кнопку «Вхід»; далі в спеціальну форму ввести номер мобільного телефону; підтвердити, що це діючий мобільний номер за допомогою введення у відповідне поле цифр з SMS-повідомлення або шляхом прийняття дзвінка Банку); обрати із запропонованого системою переліку банківських карток, які зареєстровані за вказаним мобільним номером, одну; ввести PIN-код цієї картки на віртуальній клавіатурі; придумати та зазначити у відповідному полі пароль входу в систему, повторити його та вказати діючу адресу електронної пошти (e-mail), натиснути кнопку «Далі». Після цього процес реєстрації в системі «Приват24» через мережу Інтернет можна вважати завершеним. Альтернативним способом реєстрації в системі «Приват24» є реєстрація через банкомат АТ КБ «ПриватБанк». Для такого способу реєстрації потрібно: вставити діючу картку ПриватБанку в картоприймач і ввести на клавіатурному блоці PIN-код; перейти в меню «Банківські послуги»; натиснути кнопку «Інтренет-банк Приват24»; перейти в «Реєстрація в Приват24/зміна пароля»; ввести номер свого фінансового мобільного телефону; у відповідне вікно ввести одноразовий пароль з SMS-повідомлення, що прийшло на мобільний телефон, натиснути кнопку «Далі». Після чого на екрані банкомата з`явиться повідомлення про успішно завершену операцію. Обов`язково варто дочекатися чека, в якому, крім логіна входу в систему (номер мобільного, який був зазначений при реєстрації), буде вказано згенерований автоматично пароль, який рекомендується змінити при першому сеансі роботи з системою «Приват24». Ще одним способом реєстрації в системі є мобільний додаток Приват24. Для реєстрації таким способом необхідний смартфон або планшет, що працює на базі операційних систем Android або iOS. На вказаний пристрій необхідно завантажити мобільний додаток Приват24 з «Play Маркет» або «App Store»; після встановлення додатку у полі «Вхід/Реєстрація ввести номер мобільного телефону, який буде використовуватися для входу в систему; натиснути кнопку «Продовжити»; підтвердити операцію через прийняття виклику або через введення одноразового пароля з SMS-повідомлення; обрати із запропонованого системою переліку банківських карток, які зареєстровані за вказаним мобільним номером, одну; ввести PIN-код цієї картки на віртуальній клавіатурі; придумати і ввести пароль, повторити пароль і вказати діючу адресу електронної пошти (e-mail); погодитися з Умовами і правилами надання банківських послуг, натиснувши відповідну позначку. З цього моменту реєстрація у додатку закінчена. Системний аналіз наведених алгоритмів реєстрації свідчить про те, що особі, яка бажає зареєструватись у системі «Приват24» та здійснювати управління рахунками з її допомогою, необхідно мати доступ не тільки до фінансового номера телефону клієнта Банку, а й до іншої особистої інформації клієнта Банку, а саме: номера хоч б однієї з банківських карток клієнта «Приват24», прив`язаних до вказаного номера телефону, ПІН-коду вказаної картки чи саму банківську картку клієнта. У разі відсутності в особи всього обсягу вказаної інформації для ідентифікації Банк має право відмовити у її реєстрації в системі «Приват 24» або обмежить його можливість по управлінню рахунками в системі (підпункт 2.3.1.2.4 Умов і правил). Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду у постанові від 25 січня 2023 року у справі № 235/2054/21 (провадження № 61-1725св22) зазначив, що «суд першої інстанції не перевірив належним чином доводи Банку про те, що без розголошення з боку позивача номера банківських карток, ПІН-кодів банківських карток, особа, навіть перевипустивши Sim-карту або маючи фінансовий телефон клієнта, не змогла б ні зайти до системи «Приват24», ні змінити фінансовий номер клієнта, ні зняти чи переказати кошти з рахунків клієнта, та дійшов передчасного висновку про задоволення позову. Крім того, суд першої інстанції не здійснив аналіз доводів позивача про те, що вона не втрачала банківських карток, їх ПІН-кодів і телефону та нікому їх не передавала, не вчиняла будь-яких інших дій, які б могли призвести до списання грошових коштів з її рахунків відповідно наведених вище алгоритмів реєстрації у системі «Приват 24». У вказаній справі Верховний Суд звернув увагу на те, що відповідно до пункту 1.1.1.71 Умов і правил фінансовий номер телефону клієнта - це номер мобільного телефону, який зазначений і підтверджений клієнтом як номер телефону, за допомогою якого можуть проводитись фінансові операції. Підтверджується Клієнтом під час активації продукту за допомогою POS-терміналу у відділенні Банку, в банкоматі, терміналі самообслуговування з підтвердженням ПІН-коду картки і СМС-паролем, а також в Системі «Приват24» (у разі зміни логіна користувача). Тобто фінансовий номер телефону клієнта є важливою складовою отримання якісних банківських послуг у АТ «ПриватБанк» та безпеки клієнта. За фактом зняття 29 липня 2023 року грошових коштів [PERSON] , Службою Безпеки АТ КБ «Приватбанк» проведено перевірку, якою встановлено, що [PERSON] авторизував/підтвердив вхід у його власний аккаунт «Приват24» з нетипового пристрою і шахраї зі свого Galaxy A5|Samsung зайшли в його аккаунт «Приват24» Так на фінансовий телефон клієнта [PERSON] банком зроблено автоматичний дзвінок (IVR-дзвінок) на типовий клієнтський пристрій/смартфон, та на такий дзвінок [PERSON] натиснув кнопку «1», тим самим надавши доступ шахраям. Крім того, суд враховує аудіозапис розмови [PERSON] зі співробітником контакт-центру АТ КБ «ПриватБанк» (3700) 28 липня 2023 року, за зверненням [PERSON] про запити на проведення невідомих йому фінансових операцій. Так співробітник банку повідомив про відсутність будь-яких запитів зі сторони банку, та тричі рекомендував [PERSON] заблокувати картки, після чого, краще перевипустити їх у відділенні банку, або хоча б в цілях безпеки змінити свій пароль в системі «Приват24». Соломаха відмовився, сказавши, що попереду вихідні і два дні «нічого не спасе». Пароль системи «Приват24» змінений ним не був. На наступний день, 29 липня 2023 року відбулось заволодіння грошовими коштами [PERSON] . Аналізуючи такі обставини, суд вважає встановленим, що саме дії позивача [PERSON] призвели до незаконного заволодіння його грошовими коштами, і при виконання ним неодноразово (тричі) повторених 28 липня 2023 року рекомендацій співробітника банку (блокування рахунків), заволодіння грошовими коштами би не відбулось. Суд також враховує висновки Верховного Суду у подібних правовідносинах, викладених у постанові від 01 липня 2020 року у справі № 712/9107/18, відповідно до яких суд зобов`язаний перевірити, чи власна бездіяльність позивача щодо збереження її фінансового номера телефону не сприяла тому, що сторонні особи могли використати її фінансовий номер телефону для здійснення несанкціонованих банківських переказів. За встановлених обставин суд приходить до переконання, що відповідачем АТ КБ «Приват Банк» доведено, що позивач [PERSON] своїми діями, які виразились щонайменше у невиконанні рекомендацій про блокуванні рахунку та зміні пароля до системи «Приват24», сприяв незаконному використанню персональної інформації, яка дала змогу перевипуску всіх наявних у [PERSON] карток на віртуальні (digital) картки, заміні їх на пластикові картки, та подальшому викраденню грошових коштів, у зв`язку з чим банк не несе відповідальності за проведені операції. Тому аналізуючи вищевикладені доводи, беручи до уваги всі встановлені судом факти і відповідні їм правовідносин, приймаючи до уваги викладені позиції Верховного Суду, що в силу частини четвертої статті 263 ЦПК України враховуються судом при виборі і застосуванні норм права до спірних правовідносин, суд приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення вимог.

Outcome: dismissed