Jurisdiction: civil
Date: 2025-10-12 00:00:00

\~ \~ \~ \~Короткий зміст позовних вимог та доводів позивачів. \~ \~ \~ \~Позивач [PERSON] через свого представника адвоката Бойко К.Б., звернулася до Харківського районного суду Харківської області з позовом до Південної міської ради Харківської області, в якому просить визнати за нею право власності в порядку спадкування за законом після смерті [PERSON] [INFO] , що помер [INFO] , на 1/12 частину житлового будинку Літера «А1» житловою площею 27,4 загальною площею 38,2 кв.м., за [ADDRESS] . А також просить визнати за нею право власності на 1/4 частину цього ж будинку в порядку набувальної давності. \~ \~ \~ \~В обґрунтування позову зазначає, що [INFO] помер [PERSON] , який прийняв спадщину 1/12 частину домоволодіння, в наслідок сумісного проживання із спадкодавцем, але не отримав за життя свідоцтво про право на спадщину за законом після смерті його матері [PERSON] , яка була спадкоємцем після смерті її матері, [PERSON] , яка спадщину прийняла, але не оформила своїх спадкових прав після смерті свого чоловіка, [PERSON] . У встановлений законом строк, позивачка звернулась до приватного нотаріуса Харківського районного нотаріального округу Гаражі Н.П. із заявою про прийняття спадщини. 14.02.2024 року позивачка отримала Постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, вмотивовану відсутністю документів, що посвідчують право власності на житловий будинок [ADDRESS] . частина даного житлового будинку, який належав [PERSON] , на підставі Договору купівлі-продажу №1549/4, посвідченого 17.08.1944 року Першою міською Харківською нотаріальною конторою, була подарована ним дочці [PERSON] (договір дарування № 706 від 18.02.1955 року посвідчений Мереф`янською державною нотаріальною конторою). Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина на частину вказаного житлового будинку. Спадкоємцями по закону після його смерті були: його дочка, [PERSON] , син померлого, [PERSON] та дружина померлого, [PERSON] , які прийняли спадщину. Після смерті [PERSON] , відкрилась спадщина на 1/6 частину спірного домоволодіння. Спадкоємцями за законом були [PERSON] та [PERSON] . Право власності на 4/6 частини домоволодіння [PERSON] були оформлені, а на 1/12частину домоволодіння, після смерті [PERSON] , позивачка просить визнати за нею право власності у порядку спадкування за законом. В той же час свою вимогу на частину домоволодіння мотивує тим, що ані [PERSON] , ані його спадкоємці, з моменту смерті [PERSON] та [PERSON] , своїм правом на спадщину не скористались, у домоволодінні не з`являлися, в ремонті, догляді та витратах на утримання домоволодіння участі не брали. В свою чергу позивачка доглядала за житловим будинком, сплачувала земельний податок, робила поточний ремонт, про що надає квитанції. Оскільки іншого способу ніж судового визнати право власності в такій ситуації неможливо, вона вимушена звернутись до суду з даним позовом. \~ \~ \~ \~Аргументи учасників справи. \~ \~ \~ \~09.07.2025 року від представника позивача надійшла заява, відповідно до якої просить слухати справу у її відсутність та відсутність позивача за наявними у справі матеріалами, позов підтримує у повному обсязі, проти заочного рішення не заперечувала. \~ \~ \~ \~Від представника Південної міської ради Харківського району Харківської області відзиву на позовну заяву не надходило, у судове засідання не з`явився, був належним чином повідомлений про дату та час розгляду справи, 08.10.2025 року через підсистему «Електронний суд» подав заяву про розгляд справи без його участі за наявними матеріалами в справі. \~ \~ \~ \~Рух справи. \~ \~ \~ \~Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 16.09.2024 року позов [PERSON] до Південної міської ради Харківської області про визнання права власності на частину житлового будинку з надвірними будівлями і спорудами в порядку спадкування та визнання права власності на частину житлового будинку з надвірними будівлями і спорудами за набувальною давністю, прийнято до розгляду та відкрито провадження в цивільній справі за правилами загального позовного провадження. Призначено дату проведення підготовчого судового засідання. \~ \~ \~ \~Ухвалою суду від 21.01.2025 року\~витребувано у приватного нотаріуса Харківського районного нотаріального округу Гаражі Наталії Петрівни копію спадкової справи №55/2023, яка була відкрита після смерті [PERSON] [INFO] , який помер [INFO] . \~ \~ \~ \~Ухвалою суду від 23.04.2025 року\~закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до судового розгляду по суті. \~ \~ \~ \~Участь у справі сторін та інших учасників справи. \~ \~ \~ \~09.07.2025 року від представника позивача надійшла заява, відповідно до якої просить слухати справу у її відсутність та відсутність позивача за наявними у справі матеріалами, позов підтримує у повному обсязі. \~ \~ \~ \~Від представника Південної міської ради Харківського району Харківської області відзиву на позовну заяву не надходило. 08.10.2025 року через підсистему «Електронний суд» подав заяву про розгляд справи без його участі за наявними матеріалами в справі. Враховуючи, що в судове засідання не з`явились всі учасники справи, відповідно до ч. 2\~ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. \~ \~ \~ \~Фактичні обставини справи, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин Судом встановлено, що [INFO] [PERSON] помер, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] видане 16 вересня 2022 року за актовим записом № 656, Харківським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Харківському районі Харковського Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків). Після його смерті відкрилася спадщина, яка складалася із житлового будинку будинок з господарськими будівлями та спорудами, за адресою [ADDRESS] . 17 серпня 1944 року [PERSON] , на підставі Договору купівлі-продажу №1549/4, посвідченого Першою міською Харківською нотаріальною конторою, набув у власність житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами, за адресою [ADDRESS] (до зміни адреси [ADDRESS] ). Згідно архівних даних БТІ, 18 лютого 1955 року [PERSON] подарував частину будинку своїй дочці [PERSON] (договір дарування № 706 від 18.02.1955 року посвідчений Мереф`янською державною нотаріальною конторою). Заповіту за життя [PERSON] не складав. спадкоємцями по закону після смерті [PERSON] були: його дочка, [PERSON] , син померлого, [PERSON] та дружина померлого, [PERSON] . У відповідності до даних побудникової книги усі вони були зареєстровані разом із спадкодавцем на момент смерті. Заяв щодо відмови від спадщини подано ні ким із них не було. Кожний із спадкоємців прийняв 1/6 частку від домоволодіння. 15 квітня 1960 помирає [PERSON] ( [PERSON] ), яка прийняла, але за життя не оформила свої права на спадок у розмірі 1/6 частини вищевказаного домоволодіння. [PERSON] повторно заміж не виходила, інших дітей окрім [PERSON] та [PERSON] , які були з нею зареєстровані не мала. Після її смерті відкрилася спадщина у розмірі 1/6 частки від вказаного домоволодіння. Тобто по 1/12 для кожного із спадкоємців. \~ \~ \~ \~25 березня 1994 року за реєст. № 1-874 державним нотаріусом Першої Харківської державної нотаріальної контори Желтухіною Л.М., після смерті свого батька [PERSON] , видане свідоцтво на право на спадщину на 1/6 частку Житлового будинку за №37 9.тридцять сім) з господарськими будівлями та спорудами, що розташовані за адресою: [ADDRESS] частина залишається відкритою для [PERSON] , і ще 1/6 для [PERSON] (яка на момент видачі свідоцтва вже померла, а саме [INFO] ). [INFO] померла [PERSON] . Після її смерті відкрилася спадщина на: -частку домоволодіння, яка належала померлій на підставі договору дарування від 18 лютого 1955 року №706; -1/6 частину вказаного домоволодіння, яка належала спадкодавиці на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом № 25 березня 1994 року за реєст. № 1-874: -1/12 частину вказаного домоволодіння, в якості спадщини після смерті матері [PERSON] , яку фактично прийняла, але не оформила. Єдиним спадкоємцем після смерті [PERSON] був її син, а мій батько, [PERSON] . 08 червня 1999 року державним нотаріусом Першої державної нотаріальної контори Харківського району, Харківської області за № 2-1113 видано свідоцтво про право на спадщину, згідно якому у власність [PERSON] перейшли тільки частки, що були оформлені спадкодавицею у власність на своє ім`я. Тобто у власність [PERSON] перейшли 4/6 частки вказаного домоволодіння. Після смерті [PERSON] , який помер [INFO] , у встановлений законом строк, позивачка звернулася до приватного нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, яка складається із 1/12 частки домоволодіння, що розташоване за адресою: [ADDRESS] (до зміни адреси [ADDRESS] ), але отримала постанову у вчиненні нотаріальної дії, вмотивовану відсутністю документу, що посвідчує право власності мого батька на 1/12 частину домоволодіння, вмотивовану відсутністю документа, що б посвідчувала право власності спадкодавця на спадкове майно. \~ \~ \~ \~ [PERSON] у відповідності до записів в побудинковій книзі народився [INFO] . Його батько [PERSON] помер [INFO] . Тобто на момент смерті спадкодавця [PERSON] виповнилось повних 15 років і вважається таким, що прийняв спадщину. \~ \~ \~ \~ [PERSON] став законним власником 1/6 після смерті його батька, [PERSON] , та 1/12 частини після смерті його матері [PERSON] , що загальною сумою складає частину домоволодіння, що розташоване за адресою: [ADDRESS] . \~ \~ \~ \~Із моменту смерті батька [PERSON] , не здійснив дій, щодо оформлення спадкових прав на нерухомість. \~ \~ \~ \~Мотиви, з яких виходив суд, застосовані норми права та висновки суду \~ \~ \~ \~Відповідно до ст.\~4\~ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. \~ \~ \~ \~Спадкові відносини в Україні регулюються Цивільним кодексом України, Законом України «Про нотаріат», іншими законами, а також прийнятими відповідно до них підзаконними нормативно-правовими актами. \~ \~ \~ \~Згідно статті 1217\~ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. \~ \~ \~ \~Статтею 1258\~ЦК України передбачено, що спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановленихстаттею 1259 цього Кодексу. \~ \~ \~ \~Згідно зі ст.1261 ЦК України\~у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. \~ \~ \~ \~Статтею 1269 ЦК України\~передбачено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. \~ \~ \~ \~Відповідно до\~статті 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. \~ \~ \~ \~Частиною 2 ст.1220\~ЦК України передбачено, що часом відкриття спадщини є день смерті особи. \~ \~ \~ \~Відповідно до\~ст. 1218 ЦК України, до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини. \~ \~ \~ \~Відповідно до ч. 1\~ст. 1223 ЦК України, право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. \~ \~ \~ \~Умовою для переходу в порядку спадкування права власності на об`єкти нерухомості, в тому числі житловий будинок, інші споруди, земельну ділянку є набуття спадкодавцем зазначеного права у встановленому законодавством України порядку. \~ \~ \~ \~За ч. 5\~ст. 1268 ЦК України, незалежно від часу прийняття спадщини, вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. \~ \~ \~ \~Відповідно до п.4 Прикінцевих та Перехідних положень ЦК України Цивільний Кодекс України застосовується до цивільних відносин, що виникли після набрання ним чинності. Щодо цивільних відносин, які виникли до набрання ним чинності застосовуються норми Цивільного Кодексу Української РСР в ред. 1963 року. \~ \~ \~ \~Відповідно до ст. 548 ЦК УРСР ( 1963 року), не допускається прийняття спадщини під умовою або з застереженням. Прийнята спадщина вважається належною спадкоємцеві з моменту відкриття спадщини. \~ \~ \~ \~Прийняття спадщини підтверджується різними діями спадкоємців, які за своїм характером свідчать що в шестимісячний строк з часу відкриття спадщини вони фактично вступили у володіння (користування, розпорядження) спадковим майном. \~ \~ \~ \~Згідно ч.2 ст. 553 ЦК УРСР (в ред. 1963 року) спадкоємець за законом чи за заповітом вправі відмовитися від спадщини протягом 6 місяців з дня її відкриття. \~ \~ \~ \~Відповідно до ст.549 ЦК УРСР 1963 року, спадкоємець прийняв спадщину, якщо він фактично вступив в управління або володіння спадковим майном; якщо він подав державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини заяву про прийняття спадщини. \~ \~ \~ \~Згідно роз`яснень Вищого Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 року, при вирішенні спорів про спадкування, спадщина по яких відкрилася і була прийнята до 01 січня 2004 року, не допускається застосування судами норм Цивільного Кодексу 2003 року, а застосуванню підлягають норми законодавства, чинного на час відкриття спадщини, зокрема ЦК УРСР. \~ \~ \~ \~Відповідно до\~статті 328\~ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом. \~ \~ \~ \~Згідно ч. 1 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. \~ \~ \~ \~Відповідно до ч. 1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. \~ \~ \~ \~Згідно до ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. \~ \~ \~ \~Згідно ч. 1 ст. 1296 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину. \~ \~ \~ \~Відповідно до п. п. 4.15 глави 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, видача свідоцтва про право на спадщину на майно, яке підлягає реєстрації, провадиться нотаріусом після подання правовстановлюючих документів. Спадкоємець повинен надати нотаріусу правовстановлюючий документ, що підтверджує право власності спадкодавця на нерухоме майно. \~ \~ \~ \~Згідно із п. 23 Постанови Пленуму Верховного суду України від 30.05.2008 року № 7 "Про судову практику у справах про спадкування", за наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутись до суду за правилами позовного провадження. \~ \~ \~ \~Згідно п. 3.1 Інформаційного листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 р. № 24-753/0/4-13 "Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування" умовою для переходу в порядку спадкування права власності на об`єкти нерухомості, в тому числі житловий будинок, інші споруди, земельну ділянку є набуття спадкодавцем зазначеного права у встановленому законодавством України порядку. \~ \~ \~ \~Відповідно до ст. 316 Цивільного Кодексу України, правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб. \~ \~ \~ \~З огляду на те, що у відповідності до Цивільного Кодексі УРСР 1922 року спадкоємці, які є в наявності, можуть вступити до управління майном, не чекаючи явки інших спадкоємців, які, своєчасно з`явившись, можуть витребувати свою частку спадкового майна, вважаю, що [PERSON] , заволоділа частиною домоволодіння на законних підставах. \~ \~ \~ \~Тобто починаючи із 1956 року, обчислюється строк користування домоволодінням [PERSON] , яка до своєї смерті, у 1997 році, проживала та законно користувалася домоволодінням, що підтверджується домовою книгою. Водночас із свого народження і до 2020 року користувався домоволодінням, сплачував земельний податок, її син [PERSON] , який прийняв спадщину після смерті своєї матері. Починаючи із 2020 року, у цьому домоволодінні проживає, та прописана, [PERSON] , яка подала вчасно заяву про прийняття спадщини, та є законною спадкоємицею після смерті свого батька, що встановлено нотаріусом, під час перевірки документів поданими нею із заявою, про прийняття спадщини. З огляду на вищевказане, набувальна давність не переривалася впродовж строку з 1956 року і до сьогодні. \~ \~ \~ \~Відповідно до п. 13 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про судову практику в справах про захист права власності та інших речових прав» від 07.02.2014 року № 5, можливість пред`явлення до суду позову про визнання права власності за набувальною давністю випливає з положень статей 15, 16 ЦК України, а також частини 4 ст. 344 ЦК України, згідно з якими захист цивільних прав здійснюється судом шляхом визнання права. Згідно ст. 328 ЦК України, право власності набувається на підставах, що не заборонені законом. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом. Відповідно до ч. 1 ст. 344 ЦК України, особа, яка добросовісно заволоділа чужим майном і продовжує відкрито, безперервно володіти нерухомим майном протягом десяти років або рухомим майном - протягом п`яти років, набуває право власності на це майно (набувальна давність), якщо інше не встановлено ЦК. При вирішенні спорів, пов`язаних із набуттям права власності за набувальною давністю, суди повинні враховувати, зокрема, таке: - володіння є добросовісним, якщо особа при заволодінні чужим майном не знала і не могла знати про відсутність у неї підстав для набуття права власності; - володіння визнається відкритим, якщо особа не приховувала факт знаходження майна в її володінні. Вжиття звичайних заходів щодо забезпечення охорони майна не свідчить про приховування цього майна; - володіння визнається безперервним, якщо воно не переривалось протягом всього строку набувальної давності. У разі втрати не із своєї волі майна його давнісним володільцем та повернення цього майна протягом одного року або пред`явлення протягом цього строку позову про його витребування набувальна давність не переривається (ч. 3 ст. 344 ЦК України). Не переривається набувальна давність, якщо особа, яка заявляє про давність володіння, є сингулярним чи універсальним правонаступником, оскільки в цьому разі вона може приєднати до часу свого володіння увесь час, протягом якого цим майном володіла особа, чиїм спадкоємцем (правонаступником) вона є (ч. 2 ст. 344 ЦК України). \~ \~ \~ \~Враховуючи викладене, у суду є підстави для задоволення позовних вимог [PERSON] до Південної міської ради про визнання права власності на частину житлового будинку з надвірними будівлями і спорудами в порядку спадкування та визнання права власності на частину житлового будинку з надвірними будівлями і спорудами за набувальною давністю. \~ \~ \~ \~В зв`язку з тим, що позивач не заявляє вимоги про стягнення з відповідача на його користь судових витрат, суд,

Outcome: approved