Jurisdiction: civil
Date: 2025-10-13 00:00:00

Заявниця [PERSON] звернулася до суду із заявою, в якій просила встановити факт родинних відносин, а саме факт того, що [PERSON] , [INFO] є рідною дочкою [PERSON] , [INFO] . Заява мотивована тим, що [INFO] народився батько заявниці та у свідоцтві про народження радянського зразка вказано « [PERSON] » запис зроблено російською мовою. Пізніше, батько заявниці отримав паспорт, де його ім`я, прізвище та по батькові українською було зазначено, як « [PERSON] ». 02.09.2000 між батьками заявниці укладено шлюб, прізвище чоловіка та дружини зазначено « [PERSON] ». Заявниця [PERSON] , народилася [INFO] та згідно свідоцтва про її народження батьками зазначаються [PERSON] та [PERSON] . 21.01.2003 шлюб між батьками заявниці було розірвано, про що зроблено запис №7, який підтверджується свідоцтвом про розірвання шлюбу серія [NUMBER] , виданим Відділом реєстрації актів громадянського стану Вовчанського районного управління юстиції Харківської області. Згідно актового запису про розірвання шлюбу, сформованого через застосунок «ДІЯ» матері заявниці - [PERSON] від 16.12.2024 року ідентифікатор запиту: 00093865403 у розділі «інформація про чоловіка» прізвище до шлюбу зазначено -« [PERSON] », ПІБ після шлюбу: [PERSON] . Заявниці вказує, що батьку заявниці - [PERSON] при видачі первинного свідоцтва про народження була допущена помилка, оскільки російською мовою записано прізвище « [PERSON] » замість « [PERSON] », у результаті чого останньому при видачі паспорта невірно записали прізвище українською ж - « [PERSON] » та у подальшому при укладанні шлюбу, народжені дитини, розірванні шлюбу і колишня дружина і дитина мають прізвище « [PERSON] », а батько заявниці - усунув помилку при отриманні нового свідоцта вже українською і нового паспорта має своє правильне прізвище - [PERSON] . Ця помилка відбулась через помилку, яку вчинили працівники РАГСУ при первинній видачі свідоцтва та паспортного столу, що видавали перший паспорт її батьку. У вересні 2024 року заявниці стало відомо, що її батько у 2011 році, у зв`язку із втратою своїх документів звернувся до відділу державної реєстрації актів цивільного стану Вовчанського районного управління юстиції Харківського району та отримав повторно свідоцтво про народження від 31.05.2011 року, де українською вже зазначено його як « [PERSON] ». На підставі повторно виданого свідоцтва, він отримав новий паспорт зі зміненим прізвищем - « [PERSON] . У зв`язку з чим на сьогодняшній день, у свідоцтві про народження заявниці - [PERSON] у записі про батьків невірно зазначений прізвище батька - [PERSON] , замість правильного [PERSON] . З метою внесення змін у відомості про батька, заявниця - [PERSON] , звернулась із заявою по місцю проживання та своєї реєстрації до Дергачівського відділу Державної реєстрації актів цивільного стану у Харківському районі Харківської області, в якій просила внести зміни до актового запису про своє народження та свідоцтва про своє народження № 39 від 28 березня 2001 - року [PERSON] , [INFO] , змінивши відомості про батька, і зазначивши замість « [PERSON] , на підставі змін у свідоцтві про народження її батька [PERSON] від 31.05.2011 року. Згідно висновку про внесення змін до актового запису цивільного стану від 06.05.2025 року було відмовлено у внесені таких змін. Факт того, що [PERSON] і [PERSON] , є однією і тією ж особою та є батьком заявниці крім витягу з актового запису, може підтвердити мати заявниці - [PERSON] та сам [PERSON] , який на сьогодні проходить службу в лавах ЗСУ. Вказана помилка та відмова ДРАЦС у внесені змін в актовий запис про народження заявниці у відомості про батька, заважає ідентифікувати її як дочку [PERSON] , що у майбутньому може вплинути на її майнові і немайнові права, оскільки батько є військовозобов`язаним та проходить службу в лавах ЗСУ, та у разі необхідності, позбавить її можливості, як доньки мати статус потерпілої при розшуку батька, як доньки, статусу спадкоємця першого ступеню споріднення, у разі його загибелі та нівелює родинні зв`язки між батьком та дочкою. Заявниця зазначає, що за відсутності документального підтвердження факту родинних відносин заявниці з батьком - [PERSON] , у законно передбачених випадках, не зможе вважатися потерпілою у разі зникнення безвісті батька або загибелі її батька, і не зможе бути визнаною потерпілою у кримінальному проваджені та вживати заходів до розшуку батька, реалізовувати свої права як спадкоємець першої черги, тощо. Оскільки позасудовим шляхом довести факт родинних відносин між [PERSON] та [PERSON] неможливо, заявниця звернулася з цією заявою про встановлення факту родинних відносин першого ступеню споріднення до суду для підтвердження того, що саме вона є рідною дочою [PERSON] , та подальшій подачі такого підтвердження військовому керівництву [PERSON] . У судовому засіданні заявниця заяву підтримала, вказала, що питання звернення до суду виникло у зв`язку з тим, що у документах її батька [PERSON] який отримав новий паспорт, у зв`язку з втратою, прізвище вказане як « [PERSON] », а у її свідоцтві про народженні, прізвище батька вказане як « [PERSON] ». Представник заявниці адвокат Агаєва С.М. у судовому засіданні заяву підтримала, просила її задовольнити з підстав викладених у ній. Заінтересована особа [PERSON] у судове засідання не з`явився, повідомлявся своєчасно та належним чином, до суду надав заяву, в якій підтвердив фактичні обставини, викладені у заяві своєї доньки [PERSON] . Справу просив розглянути за його відсутності, у зв`язку із проходженням служби у лавах ЗСУ. Зінтересована особа представник Дергачівського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Харківському районі Харківської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції у судове засідання не з`явився, є користувачем Електронного суду, отримав судові повістки, копії усіх документів, долучених до справи у електронному вигляді, про що свідчать довідки сформовані АСДС у автоматичному режимі . Свідок [PERSON] , у судовому засіданні поснила, що вона є матір`ю заявниці. Шлюб між батьками заявниці розірвано. Прізвище батька заявниці вказане у свідоцтві про народження як « [PERSON] » згідно паспорту, який на той час був радянського зразка, у якому містилася ця помилка у прізвищі, бо його батьки - дід та баба заявниці - мали прізвище « [PERSON] ». У 2011 році чоловік втратив свій паспорт і коли отримував новий - зазначив правильне прізвище « [PERSON] ». Вказала, що сам батько заявниці, який є заінтересованою особою у справі - не заперечує, бо також зацікавлений у вирішенні цього питання. Аліменти чоловік на дочку сплачував регулярно, спочатку як « [PERSON] », у подальшому як « [PERSON] ». Для вирішення питання зміни букви у прізвищі його дочки [PERSON] чоловік звертався до ДРАЦСу у Чугуєві , де його перенаправили до Дергачівського ДРАЦСу, де він отримав відмову. Заслухавши поясненнясторін, дослідивши наявні матеріали справи, суд приходить до наступного висновку. Матеріали справи свідчать, що згідно свідоцтва про народження [PERSON] радянського зразка зазначено мовою оригіналу « [PERSON] » народився [INFO] ; місце народження - місто Вовчанськ Харківської області, про що в книзі реєстрації актів про народження 19 листопада 1977 року зроблено запис № 315 (а.с. 10). Батьки: батько « [PERSON] »; мати « [PERSON] » (свідоцтво [NUMBER] ). 31 травня 2011 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Вовчанського районного управління юстиції Харківської області повторно видано свідоцтво про народження, в якому прізвище « [PERSON] » зазначено українською мовою « [PERSON] » (а.с. 11). При цьому всі інші дані співпадають, а саме батьки: батько - « [PERSON] »; мати « [PERSON] »; актовий запис про народження № 315 від 19 листопада 1977 року. 02.09.2000 року [PERSON] зареєстрував шлюб з [PERSON] . При цьому зазначено прізвище чоловіка до шлюбу - [PERSON] ; після шлюбу - [PERSON] ; шлюб розірвано 21.01.2003 року (а.с. 12). У свідоцтві про розірвання шлюбу, виданого 21.01.2003 року прізвища подружжя після розірвання шлюбу зазначено у обох - [PERSON] (а.с. 8). Заявниця [PERSON] народилася [INFO] , де її батьками зазначені: батько - [PERSON] ; мати - [PERSON] (а.с. 7). Свідоцтво про народження [PERSON] видано [INFO] , тобто, до отримання повторного свідоцтва про народження її батька у 2011 році. Залучений до участі у справі у якості заінтересованої особи [PERSON] своїх заперечень з цього приводу не надав, а навпаки підтвердив, що заявниця є його рідною донькою. Для усунення цих розбіжностей [PERSON] зверталась до Дергачівського ВДРАЦС у Харківському районі Харківської області, однак їй було відмовлено. Згідно вимог ст.ст. 13 ч. 1; 79; 80; 81 ч. 1, 5, 6; 293 ч. 1, ч. 2, п. 5 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Статтею 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод та статтею 8 Конституції України гарантовано кожному право звернення до суду за захистом конституційних прав і свобод людини і громадянина. Згідно ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Згідно ч. 1 ст. 293 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав. За правилами ст. 315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту: 1) родинних відносин між фізичними особами; 2) перебування фізичної особи на утриманні; 3) каліцтва, якщо це потрібно для призначення пенсії або одержання допомоги по загальнообов`язковому державному соціальному страхуванню; 4) реєстрації шлюбу, розірвання шлюбу, усиновлення; 5) проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу; 6) належності правовстановлюючих документів особі, прізвище, ім`я, по батькові, місце і час народження якої, що зазначені в документі, не збігаються з ім`ям, по батькові, прізвищем, місцем і часом народження цієї особи, зазначеним у свідоцтві про народження або в паспорті; 7) народження особи в певний час у разі неможливості реєстрації органом державної реєстрації актів цивільного стану факту народження; 8) смерті особи в певний час у разі неможливості реєстрації органом державної реєстрації актів цивільного стану факту смерті; 9) смерті особи, яка пропала безвісти за обставин, що загрожували їй смертю або дають підстави вважати її загиблою від певного нещасного випадку внаслідок надзвичайних ситуацій техногенного та природного характеру. У судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення. Факти, що мають юридичне значення - це факти, з якими закон пов`язує виникнення, зміну або припинення правовідносин. Справи про встановлення юридичних фактів можуть бути предметом розгляду суду у порядку окремого провадження, зокрема, за умови, що факти, які підлягають встановленню, повинні мати юридичний характер, тобто відповідно до закону викликати юридичні наслідки: виникнення, зміну або припинення особистих чи майнових прав фізичних та юридичних осіб. Згідно ст. 318 ЦПК України у заяві повинно бути зазначено: який факт заявник просить встановити та з якою метою; причини неможливості одержання або відновлення документів, що посвідчують цей факт; докази, що підтверджують факт. До заяви додаються докази, що підтверджують викладені в заяві обставини, і довідка про неможливість відновлення втрачених документів. У порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, якщо: згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право. Виникнення особистих і майнових прав громадян, їх зміну і припинення закон завжди пов`язує з настанням чи зміною певних обставин, тобто з юридичними фактами. У більшості випадків вони підтверджуються різними свідоцтвами, довідками та іншими документами, що видаються громадянам в адміністративному порядку. Проте не завжди заінтересована особа має можливість довести документально, що той чи інший факт мав місце (неможливість поновлення втраченого документа або виправлення наявних у ньому помилок тощо). Тому в певних випадках допускається судовий порядок встановлення фактів, що мають юридичне значення. Справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення, розглядаються у цивільному процесі в порядку окремого провадження (лист Верховного Суду України від 01.01.2012 р. «Судова практика розгляду справ про встановлення фактів, що мають юридичне значення»). Пунктом 12 Постанови Пленуму Верховного суду України «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення суд» від 31.03.1995 № 5, передбачено, що при розгляді справи про встановлення відповідно до п. 6 ст. 273 ЦПК факту належності правовстановлюючих документів особі, прізвище, ім`я, по батькові, місце і час народження якої, зазначені в документі, не збігаються з ім`ям, по батькові, прізвищем, місцем і часом народження цієї особи, вказаними у свідоцтві про народження або в паспорті, у тому числі, факту належності правовстановлюючого документа, в якому допущені помилки у прізвищі, імені, по батькові або замість імені чи по батькові зазначені ініціали суд повинен запропонувати заявникові подати докази про те, що правовстановлюючий документ належить йому і що організація, яка видала документ, не має можливості внести до нього відповідні виправлення. Як свідчить позиція Європейського суду з прав людини у багатьох справах, основною складовою права на суд є право доступу, в тому розумінні, що особі має бути забезпечена можливість звернутись до суду для вирішення певного питання, і що з боку держави не повинні чинитись правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права. Статтею 316 ЦПК України, передбачено, що заява фізичної особи про встановлення факту, що має юридичне значення, подається до суду за місцем її проживання. Аналізуючи вищенаведені законодавчі приписи та встановлені фактичні обставини справи, суд дійшов висновку про наявність достатніх правових підстав для задоволення заяви [PERSON] та встановлення факту родинних відносин, а саме факт того, що [PERSON] , [INFO] , є рідною дочкою [PERSON] , [INFO] . Адже розбіжності у написанні прізвища батька та дочки виникли, у зв`язку зі зміною паспорту батька [INFO] , в якому його прізвище вказане як « [PERSON] », а у його дочки залишилося - « [PERSON] », що було зазначено у актовому записі про народження на момент отримання свідоцтва про народження та повністю співпадало із прізвищем батька на той момент. Вказане підтверджується низкою документів долучених до матеріалів справи та висновком Дергачівського відділу ДРЦС у Харківському районі Харківської області Східного міжрегіонального управління міністерства юстиції про відмову у внесенні змін до актового запису цивльного стану. Встановлення даного факту для заявниці має юридичне значення, оскільки від цього факту безпосередньо породжуються юридичні наслідки, а саме від його встановлення залежить можливість встановити родинні зв`язки між батьком та дочкою та реалізувати у подальшому свої спадкові права. Оскільки вирішити це питання іншим шляхом, окрім як у судовому порядку, заявниця позбавлена можливості, суд вважає можливим заяву задовольнити та встановити, що [PERSON] є рідною донькою [PERSON] . Виходячи з наданих доказів суд вважає, що заява обгрунтована і підлягає задоволенню. Під час подання заяви заявниками було сплачено судовий збір, але з урахуванням предмету заяви, відповідно до ч. 7 ст. 294 ЦПК України при ухваленні судом рішення у справі у порядку окремого провадження судові витрати не відшкодовуються, якщо інше не встановлено законом.

Outcome: approved