Jurisdiction: civil
Date: 2025-10-19 00:00:00

У березні 2024 року позивач звернувся до суду з позовом у якому просить визначити додатковий строк тривалістю в три місяці для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті [PERSON] , який помер [INFO] . В обґрунтування своїх вимог посилається на те, що\~ [INFO] помер його дідусь [PERSON] , який за життя склав заповіт, згідно з яким заповідав позивачу належну йому частину квартири, яка розташована за адресою: [ADDRESS] в селищ. Меліоративне Самарівського району Дніпропетровської області. Про наявність заповіту на його ім`я, позивач дізнався у лютому 2024 року, а 15.02.2024 звернувся із заявою про прийняття спадщини до нотаріуса, який повідомив, що ним пропущено строк для подання заяви. При цьому позивач вказав, що спадкоємцем першої черги була його бабуся [PERSON] , а позивач не входить до кола спадкоємців першої черги. Посилаючись на необізнаність про наявність заповіту просить задовольнити його позов. Ухвалою Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 12.03.2024 провадження по справі відкрито та призначено підготовче засідання. Ухвалами суду від 08.04.2024; від 12.08.2024 витребувано копію спадкової справи після смерті [PERSON] та після смерті [PERSON] . Ухвалою суду від 06.11.2024 залучено у якості співвідповідача [PERSON] . Ухвалою суду від 19.02.2025 закрито підготовче провадження, справу призначено до судового розгляду. Ухвалою суду від 01.05.2025 поновлено судовий розгляд; залучено до участі у справі у якості третьої особи [PERSON] . У судовому засіданні представник позивача адвокат Коломоєць С.В. підтримав позовні вимоги та просив їх задовольнити, посилаючись на обставини, викладені у позовній заяві. Відповідачі у судове засідання повторно не з`явилися, про день та час розгляду справи були повідомлені своєчасно та належним чином. Будь-яких заяв та клопотань від відповідачів не надходило. Третя особа [PERSON] у судове засідання не з`явилася, про день та час розгляду справи була повідомлена своєчасно та належним чином, будь-яких заяв та клопотань від неї не надходило. Третя особа приватний нотаріус Ріхтер Н.В. подала заяву про розгляд справи без її участі. У зв`язку з повторною неявкою в судове засідання належним чином повідомленого про дату, час та місце судового засідання відповідача, який не повідомив про причини неявки та не подав відзив, відповідно до статті 280 ЦПК України, суд за згодою позивача, вважає за можливе, проводити заочний розгляд справи та ухвалити заочне рішення. Суд, вислухавши пояснення представника позивача, дослідивши матеріали\~ справи, встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини. [INFO] помер [PERSON] , який за життя склав заповіт, яким на випадок своєї смерті належну йому частину квартири, яка розташована за адресою: [ADDRESS] заповідав [PERSON] (а.с.9,13). Після смерті [PERSON] спадкова справа не заводилася (а.с.39,40). 15.02.2024 позивач [PERSON] звернувся із заявою про прийняття спадщини до нотаріуса, який повідомив про пропуск позивачем строку для подання заяви про прийняття спадщини (а.с.15). Особами, які вважаються такими, що в силу ст.1268 ЦК України прийняли спадщину після смерті [PERSON] були його дружина [PERSON] та син [PERSON] , оскільки проживали зі спадкодавцем на час відкриття спадщини та до спливу шести місяців після відкриття спадщини не звернулися із заявами про відмову від спадщини (а.с.91). [INFO] померла [PERSON] , яка заповітом, посвідченим 12.02.2018 на випадок своєї смерті належну їй частину квартири, яка розташована за адресою: [ADDRESS] заповідала: 2/3 частини - [PERSON] , 1/3 частину [PERSON] (а.с.70,72). З матеріалів спадкової справи вбачається, що спадкоємці за заповітом після смерті [PERSON] [PERSON] та [PERSON] своєчасно звернулися із заявами про прийняття спадщини (а.с.65,66). Крім того, із заявою про прийняття спадщини за законом після смерті [PERSON] звернувся позивач [PERSON] , який доводився [PERSON] та [PERSON] онуком та входить до кола спадкоємців першої черги за правом представлення. Так, матір`ю позивача була [PERSON] (а.с.6), яка померла до відкриття спадщини - [INFO] (а.с.16), та яка у свою чергу була донькою [PERSON] та [PERSON] (а.с.7,8). Також, на час відкриття спадщини разом з [PERSON] проживав її син [PERSON] , який протягом шести місяців не заявив про відмову від прийняття спадщини (а.с.90 зворот). [PERSON] подала нотаріусу заяву про відмову від прийняття спадщини за законом після смерті бабусі [PERSON] на користь позивача [PERSON] (а.с.65).\~ Правовідносини, що виникли між сторонами, регулюються наступними нормами права. За правилами частини першої статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Згідно з ч.1 ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини, встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до ч.1 ст.1269 Цивільного кодексу України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Подання заяви про прийняття спадщини є дією, яку повинен вчинити спадкоємець, який бажає прийняти спадщину тоді, коли такий спадкоємець не проживав на час відкриття спадщини постійно зі спадкодавцем. Відповідно, пропустити строк на прийняття спадщини може спадкоємець, який постійно не проживав на час відкриття спадщини зі спадкодавцем. Відповідно до ч.ч.1,3 ст.1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Пленум Верховного Суду України в п. 24 постанови від 30 травня 2008 року N 7 "Про судову практику у справах про спадкування" роз`яснив, що, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити із того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви, а також ці обставини визнані судом поважними. Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у п. 24 постанови від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволенню не підлягають. У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 25 травня 2022 року у справі № 459/2973/18 (провадження № 61-12504св21) зазначено, що: поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила ч.3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. До поважних причин пропуску строку для прийняття спадщини мають відноситися причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця щодо подачі заяви про прийняття спадщини. Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не реалізував право на прийняття спадщини через відсутність інформації про спадкове майно, то правові підстави доля встановлення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні. У постанові Верховного Суду від 17 лютого 2022 року у справі № 953/15603/20 (провадження № 61-12451св21) зроблено висновок про те, що при оцінці наявності поважних причин для визначення додаткового строку на прийняття спадщини суди повинні розмежовувати два періоди та оцінювати наявність об`єктивних, непереборних перешкод для реалізації особою права на прийняття спадщини. Перший - період, визначений законом для прийняття спадщини (6 місяців від дня відкриття спадщини), а другий період - від дня закінчення шестимісячного строку для прийняття спадщини до дня звернення до суду із позовом при визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] сплив 28.12.2023. Позивач з заявою про прийняття спадщини звернувся майже через два місяці після спливу зазначеного строку 15.02.2024. Як на підставу позовних вимог позивач посилається на ту обставину, що не був обізнаний про наявність заповіту на його ім`я, що спадкоємцем першої черги була його бабуся, дружина спадкодавця [PERSON] , і тому він вважав не входив до кола спадкоємців першої черги, про існування заповіту дізнався після смерті дружини спадкодавця [PERSON] , яка померла [INFO] . Необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини. Відповідні висновки містяться у постанові Верховного Суду від 06.09.2017 у справі № 6-496цс17 та підтриманий у постановах від 10.01.2019 у справі № 263/1221/17; від 17.03.2021 у справі № 308/4272/19; від 22.02.2021 у справі № 644/7785/19 КЦС ВС від 26 липня 2021 року у справі № 405/7058/19. Заповіт [PERSON] був посвідчений у 2011 році. З матеріалів справи вбачається, що позивач не проживав зі спадкодавцем на момент смерті. У суду відсутні підстави вважати, що позивач до спливу шестимісячного строку, встановленого для прийняття спадщини, який закінчився 28.12.2023, був обізнаний про наявність заповіту. Оскільки необізнаність про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку подання заяви про прийняття спадщини суд приходить до висновку про задоволення позовних вимог позивача та вважає можливим встановити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини. На підставі викладеного та

Outcome: approved