Jurisdiction: civil
Date: 2025-10-15 00:00:00

Керівник Обухівської окружної прокуратури Київської області в інтересах держави в особі: Державного агентства України з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих программ та Ржищівської міської ради Київської області 20.03.2025 року звернувся до суду із позовом до [PERSON] про стягнення на користь держави в особі Ржищівської міської ради Київської області 42891 грн. шкоди, завданої водним живим ресурсам та понесені судові витрати у розмірі 3 028 грн. Позовні вимоги\~обґрунтовані тим,\~що Обухівською\~окружною прокуратурою\~під час\~вивчення стану\~додержання вимог\~чинного законодавства\~щодо відшкодування\~збитків,\~завданих порушенням\~вимог законодавства\~у сфері\~охорони навколишнього\~природного середовища\~на підвідомчій\~території,\~встановлено факт\~невідшкодування шкоди,\~заподіяної [PERSON] \~внаслідок порушення\~вимог природоохоронного\~законодавства в\~розмірі 42\~891 гривень. Згідно з постановою Миронівського районного суду від 18.11.2024 у справі про адміністативне правопорушення № 371/813/24 провадження у справі про адміністративне правопорушення, порушеній відносно [PERSON] за ч. 4 ст. 85 КУпАП, закрите у зв`язку з закінченням на момент розгляду справи про адміністративні правопорушення строків, передбачених ст. 38 КУпАП, яка набрала законної сили 29.11.2024. Згідно з вказаною постановою, 17.03.2024 поблизу села Ходорів Обухівського району Київської області [PERSON] , в порушення правил рибальства, під час весняно-літньої нерестової заборони, проводив вилов риби з дюралевого човна «Южанка» забороненим знаряддям лову сіткою з ліски, виловив рибу: судак звичайний (Sander lucioperca)\~3 шт., тараня, плітка звичайна (Rutulus henckelii Rutilus rutilus)\~2 шт., карась сріблястий Carassins gibelio\~7 шт., плоскирка (Blicca bjorkna)\~5 шт., лящ (Abramis brama)\~3 шт., чехоня (Pelecus cultratus)\~1 шт., загальною вагою 10 кг. Такими діями [PERSON] наніс збитки рибному господарству на загальну суму 42891 гривня та порушив вимоги\~ст. 63 Закону України «Про тваринний світ», п.п. 1 п. 1 розділу 4 Правил любительського рибальства. Факт вчинення [PERSON] адміністративного правопорушення є доведеним, провадження в справі про адміністративне правопорушення, порушеній відносно нього за ч. 4 ст. 185 КУпАП, закрито у зв`язку з закінченням на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених ст. 38 КУпАП. Таким чином, при незаконному вилові риби спричиняються прямі збитки державі. Про те, питання про стягнення з порушника вищевказаних збитків дотепер не вирішено. У зв`язку із чим захищаючи інтереси держави, прокурор звертається до суду із таким позовом. Ухвалою суду від 20.05.2025 року у справі відкрито провадження за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін. Прокурор в судовому засіданні позові підтримав та просив його задовольнити, посилаючись на обставини зазначені в ньому. Відповідач [PERSON] позов не визнав, вважає, що його не було притягнуто до адміністративної відповідальності за вчинення правопорушення передбаченого ч. 3 ст. 85 КУпАП, провадження у справі закрито, а тому у задоволенні позову слід відмовити. Представник Ржищівської міської ради Київської областідо суду не з`явився, був повідомлений належним чином, надав суду клопотання про розгляд справи за його відсутності. Суд, заслухавши сторін, дослідивши матеріали справи, дійшов наступного. Згідно з ч. 1 ст. 2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право впорядку,встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно ч. 3 ст. 12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ч.1 ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Згідно з ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Відповідно до ст.89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Судом встановлено наступні обставини. 17.03.2024 головним державним інспектором відділу охорони водних біоресурсів «рибоохоронний патруль» Гордовим О.Л. складений протокол про адміністративне правопорушення №015936 від 17 березня 2024 року, з якого слідує що 17 березня 2024 року поблизу села Ходорів Обухівського району Київської області [PERSON] , в порушення правил рибальства, під час весняно-літньої нерестової заборони, проводив вилов риби з дюралевого човна «Южанка» забороненим знаряддям лову сіткою з ліски, виловив рибу: судак звичайний (Sander lucioperca) 3 шт., тараня, плітка звичайна (Rutulus henckelii Rutilus rutilus) 2 шт., карась сріблястий Carassins gibelio 7 шт., плоскирка (Blicca bjorkna) 5 шт., лящ (Abramis brama) 3 шт., чехоня (Pelecus cultratus) 1 шт., загальною вагою 10 кг. Такими діями [PERSON] наніс збитки рибному господарству на загальну суму 42\~891 гривня та порушив вимоги ст. 63 Закону України «Про тваринний світ», п.п. 1 п. 1 розділу 4 Правил любительського рибальства. До протоколу доданий розрахунок матеріальної шкоди від 17.03.2024, який проводився відповідно до такс затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 29.09.2023 року № 1042 «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, завданої порушенням законодавства про рибне господарство внаслідок незаконного добування (вилову), знищення або пошкодження водних біоресурсів, а також незаконного знищення чи погіршення середовища існування водних біоресурсів», збитки завдані відповідачем складають, із якого слідує, що відповідачем заподіяна шкодиа в розмірі 42891 грн. Відповідно до постанови Миронівського районного суду Київської області від 18.11.2024 у справі № 371/813/24 провадження у справі про адміністративне правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП закрито у зв`язку з закінченням на момент розгляду справи строків, передбачених ст. 38 КУпАП. Рішення суду набрало законної сили 29 листопада 2024 року. Окрім цього, у вказаному рішенні судом встановлено, що діях [PERSON] , які полягають у грубому порушенні правил рибальства, наявний склад адміністративного правопорушення, а вина [PERSON] у вчиненні правопорушення підтверджується даними письмових матеріалів справи: протоколу про адміністративне правопорушення №015936 від 17 березня 2024 року, протоколу огляду та вилучення речей і документів від 17 березня 2024 року, акта огляду водних біоресурсів вилучених відповідно до протоколу №015936 від 17 березня 2024 року, квитанції про отримання речей і документів, вилучених під час здійснення провадження у справах про адміністративні правопорушення № 13. Також, із постанови суду вбачається, що правопорушник висловив позицію про закриття провадження у справі за відсутності в його діях складу адміністративного правопорушення, заперечив проти закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення з нереабілітуючої підстави, встановленої п. 7 ч. 1 ст. 247 КУпАП. З огляду на таку позицію правопорушника, для обчислення встановленого законом строку для накладення адміністративного стягнення та закриття провадження в справі у зв`язку із закінченням цього строку необхідним є встановлення факту вчинення адміністративного правопорушення - протиправної, винної дії чи бездіяльності. Вирішуючи вказане клопотання, суд зазначив про те, що факт вчинення [PERSON] адміністративного правопорушення є доведеним, провадження в справі про адміністративне правопорушення, порушеній відносно нього за ч. 4 ст. 185 КУпАП, підлягає закриттю у зв`язку з закінченням на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених ст. 38 КУпАП. Згідно зі статтею 82 ЦПК України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом. Частиною 6 ст.82 ЦПК України передбачено, що вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише питання, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи внесені вони цією особою. Отже обставини, встановлені постановою Миронівського районного суду Київської області від 18.11.2024 у справі № 371/813/24 у справі про адміністративне правопорушення, за ч. 4 ст. 85 КУпАП, зокрема винуватість відповідача не підлягають доказуванню. Обухівською окружною прокуратурою на адресу Ржищівської міської ради та Державного агентства України з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм та скеровано відповідні листи від 30.12.2024 № 56/3 11176 вих - 24, від 17.01.2025 № 56/3 474 вих - 25 в яких описано факт виявлених порушень вимог природоохоронного законодавства з посиланням на норми діючого законодавства з проханням надання інформації про вжиття заходів самостійного реагування на виявлені порушення або повідомлення про неможливість звернення до суду, з метою захисту інтересів держави в судовому порядку Обухівською окружною прокуратурою. Ржищівська міська рада листом від 03.01.2025 № 02-02-09/4337 повідомила, що позбавлена можливості самостійно вжити заходів з метою відшкодкодування шкоди, завданої рибним живим ресурсам в зв`язку з відсутністю коштів для сплати судового збору. За інформацією Державного агентства України з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм від 24.01.2025 № 2-8.4-9/450-25, Держрибагентсвтво не заперечує щодо подання прокуратурою позову про відшкодування шкоди, завданої рибним живим ресурсам. Відсутність коштів у суб`єкта владних повноважень для сплати судового збору та захисту майнових інтересів держави визнано об`єктивною підставою для представництва прокурором інтересів держави в особі органу, який неналежно виконує свої повноваження, зокрема, така правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 26.02.2019 №905/803/18. Таким чином, оскільки уповноважені органи не здійснюють захист інтересів держави у спірних правовідносинах, в інтересах держави в особі: Державного агентства України з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих программ та Ржищівської міської ради Київської області звернувся до суду прокурор позовом в межах своєї компетенції, передбаченої статтею 131-1 Конституції України, статтями 23, 24 Закону України «Про прокуратуру», ст. 56 ЦПК України. Стаття 19 Конституції України встановлює, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Згідно з рішенням Конституційного Суду України від 01.04.2008№ 4-рп/2008 неухильне додержання органами законодавчої, виконавчої та судової владиКонституціїта законів України забезпечує реалізацію принципу поділу влади і є запорукою їх єдності, важливою передумовою стабільності, підтримання громадського миру і злагоди в державі. Відповідно до статті 13 Конституції України земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цієюКонституцією. Кожний громадянин має право користуватися природними об`єктами права власності народу відповідно до закону. Згідно зі статтею 66 Конституції України кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки. Відповідно до ст.5 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» державній охороні і регулюванню використання на території України підлягають: навколишнє природне середовище як сукупність природних і природно-соціальних умов та процесів, природні ресурси, як залучені в господарський обіг, так і не використовувані в економіці в даний період (земля, надра, води, атмосферне повітря, ліс та інша рослинність, тваринний світ), ландшафти та інші природні комплекси. Згідно зі ст. 25 Закону України «Про тваринний світ», на території України відповідно до законодавства може здійснюватися промислове, любительське та спортивне рибальство. Правила рибальства, об`єкти рибальства, порядок надання у користування рибогосподарських водних об`єктів, а також вимоги щодо ведення рибного господарства визначаються у порядку, встановленому цим Законом та іншими нормативно-правовими актами. Статтею 27 Закону України «Про тваринний світ» встановлено, що у порядку загального використання об`єктів тваринного світу громадянам, у випадках, передбачених законодавством, дозволяється безоплатне любительське і спортивне рибальство для особистого споживання (без права реалізації) у визначених відповідно до законодавства водних об`єктах загального користування у межах встановлених законодавством обсягів безоплатного вилову і за умови додержання встановлених правил рибальства і водокористування. Як встановлено підпунктом 1 пункту 1 розділу 4 Правил любительського і спортивного рибальства, затверджених наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України від 19 вересня 2022 року № 700 ( в редакції що діяла на момент вчинення правопорушення) (далі Правила) забороняється добування (вилов) такими знаряддями лову: сітками та пастками усіх видів так конструкцій, а також іншими сітковими знаряддями добування (вилову), за винятком риболовок конструкції «хапка», підсак та ручний драг, встановлених цими Правилами розмірів. Відповідно до п.п. 4 п. 4 р. 4 Правил забороняється добування (вилов) у період нересту, за виключенням добування (вилову) водних біоресурсів на не заборонених органами рибоохорони ділянках рибогосподарських водних об`єктах (їх частинах) гачковими знаряддями добування (вилову) з кількістю гачків не більше двох на рибалку або спінінгом з однією штучною приманкою з берега. Згідно з п.п. 1, 8 п. 2 розділу 3 Правил рибалки зобов`язані дотримуватися вимог цих Правил, та інших вимог законодавства з питань охорони, використання і відтворення водних біоресурсів;відшкодовувати шкоду, заподіяну водним біоресурсам внаслідок порушення цих Правил, у порядку та розмірах, визначених законодавством. Відповідно до вимог ст. 63 Закону України «Про тваринний світ» порушення законодавства України про охорону навколишнього природнього середовища тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільну та кримінальну відповідальність. Так,Постановою Кабінету Міністрів України від 06.10.2021 №1039(у редакції, винній на день вчинення адміністративного правопорушення) затверджені такси для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів. Відповідно до ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних осіб від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів. Відповідно до ст.40 КУпАП якщо у результаті вчинення адміністративного правопорушення заподіяно майнову шкоду громадянинові, підприємству, установі або організації, то адміністративна комісія, виконавчий орган сільської, селищної, міської ради під час вирішення питання про накладення стягнення за адміністративне правопорушення має право одночасно вирішити питання про відшкодування винним майнової шкоди, якщо її сума не перевищує двох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, а суддя районного, районного у місті, міського чи міськрайонного суду - незалежно від розміру шкоди, крім випадків, передбачених частиною другою цієї статті. Коли шкоду заподіяно неповнолітнім, який досяг шістнадцяти років і має самостійний заробіток, а сума шкоди не перевищує одного неоподатковуваного мінімуму доходів громадян, суддя має право покласти на неповнолітнього відшкодування заподіяної шкоди або зобов`язати своєю працею усунути її. В інших випадках питання про відшкодування майнової шкоди, заподіяної адміністративним правопорушенням, вирішується в порядку цивільного судочинства. Згідно зі ст. 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Відповідно до ст. 1166 Цивільного кодексу України майнова шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Як зазначив у своєму рішенні Верховний Суд при розгляді справ про відшкодування збитків, завданих державі внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, для відшкодування збитків за незаконне вилучення (добування) об`єктів тваринного світу навіть не має значення чи повернута незаконно вилучена (добута) риба у середовище свого перебування, чи ні (справа №541/307/17 провадження №61-30797св18). Шкода, завдана рибному господарству внаслідок знищення або погіршення стану водних біоресурсів та середовища їх перебування внаслідок господарської та іншої діяльності, підлягає відшкодування за рахунок осіб, які безпосередньо здійснювали або замовляли здійснення такої діяльності (стаття 20 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів»). Відповідно ст. 37 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» водні біоресурси, що знаходяться у внутрішніх водних об`єктах, територіальному морі, у виключній (морській) економічній зоні України, на континентальному шельфі, є об`єктами права власності Українського народу, від імені якого права власника на ці ресурси здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування у межах, визначених Конституцією України та законами України. Як встановлено судом, факт завдання відповідчем шкоди рибному господарству України у розмірі 42891 грн. підтверджений протоколом № 015936 від 17.03.2024 про адміністративне правопорушення, передбачене частиною четвертою статті 85 КУпАП та постановою Миронівського районного суду від 18.11.2024 у справі про адміністративне правопорушення № 371/813/24. Слід зазначити, що суму шкоди, заподіяної протиправними діями [PERSON] у розмірі 42891 грн. було встановлено та зазначено як у протоколі про адміністративне правопорушення, так і у постанові суду, яка набрала законної сили. Суд не приймає до уваги твердження відповідача про те, що провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно нього за ч. 4 ст. 85 КУпАП було закрите, а тому слід відмовити у задоволенні позову, оскільки суд, розглядаючи справу про притягнення до адміністративної відповідальності відповідача встановив його вину, та закрив провадження у справі у зв`язку з закінченням на момент розгляду справи про адміністративні правопорушення строків, передбачених ст. 38 КУпАП, із нереабілітуючих підстав, рішеня суду у справі № 371/813/24. Таким чином позовні вимоги керівника Обухівської окружної прокуратури в інтересах держави в особі: Державного агентства України з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих программ та Ржищівської міської ради Київської області до [PERSON] про стягнення\~шкоди,\~завданої водним\~живим ресурсам\~підлягають задоволенню\~у повному\~обсязі. Відповідно до статті 141 ЦПК України підлягає стягненню з відповідача судовий збір, витрати по сплаті якого понесені позивачем і документально підтвердженні. Згідно платіжної інструкції № 283 від 12.02.2025 Київською обласною прокуратурою сплачено 3028,00 грн. судового збору. Таким чином, з відповідача підлягає стягненню на користь Київської обласної прокуратури 3028,00 грн. в рахунок відшкодування понесених витрат на оплату судового збору.

Outcome: approved