Jurisdiction: civil
Date: 2025-10-14 00:00:00

\~ \~ \~ \~Позивач, [PERSON] , яка діє в інтересах неповнолітньої, [PERSON] , звернулася в суд з позовом, в якому просить ухвалити рішення суду, яким виключити записи про [PERSON] , як батька з актових записів про народження дітей. \~ \~ \~ \~В обгрунтування поданого позову [PERSON] зазначає, що [INFO] народився її син [PERSON] .. \~ \~ \~ \~На початку 2009 року син позивачки познайомився зі своєю майбутньою дружиною - [PERSON] та згодом вони одружилися. [INFO] у них народилася донька - [PERSON] , яка з січня 2012 року проживала з позивачкою. \~ \~ \~ \~21.05.2020 розпорядженням Попаснянської РДА позивачку призначено офіційним опікуном [PERSON] , що обумовлено тим, що її сина та відповідачку було позбавлено батьківських прав відносно дитини. \~ \~ \~ \~В серпня 2017 року [PERSON] покинула сина позивачки та не розриваючи шлюб проживала за різними адресами, вела аморальний спосіб життя. Як відомо позивачці з 2017 року, відповідачка переїхала у Вінницьку область, м.Бершадь. \~ \~ \~ \~Після повномаштабного вторгнення країни агресора, позивачка з сином та онукою [PERSON] були вимушені переїхати в м. Лозова Харківської області, де син став на облік у місцевий військомат. В серпні 2022 року, вони переїхали до смт.Слобожанське Чугуївського району Харківської області. \~ \~ \~ \~08.12.2022 син позивачки був призваний до війська [INFO] та 09.12.2022 прийняв присягу у військовій частині НГУ 3017 м.Харків. \~ \~ \~ \~29.09.2023 виконуючи обов`язок по захисту України, син позивачки загинув. \~ \~ \~ \~На весні 2024 позивачка розпочала збір документів, що необхідний її онуці для отримання грошової допомоги, внаслідок смерті батька та серед документів сина виявила не розпакований конверт з суду. Відкривши конверт їй стало відомо, що 25.07.2023 за заявою [PERSON] рішенням Бершадського районного суду Вінницької області у справі №126/1337/23 шлюб між [PERSON] та її сином було розірвано. \~ \~ \~ \~Звертаючись до суду з позовом про розірвання шлюбу відповідачка, зазначила, що у 2018 році познайомилася з [PERSON] та почала проживати однією сім`єю. Згодом у них народилися діти [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] . \~ \~ \~ \~Позивачка звертає увагу на те, що конверт з документами з суду був знайдений нею у запакованому вигляді, тобто її син не відкривав його і не міг знати про те, що ще є діти, які записані на його ім`я, так як не спілкувався з [PERSON] з 2017 року. \~ \~ \~ \~На весні 2024 року, позивачка звернулася до [PERSON] з`ясувати обставини розірвання шлюбу, на що остання вказала, що спілкувалася з сином позивачки та повідомляла про наявність справи про розірвання шлюбу аби він наддав заяву про визнання позову. Про те, що син позивачки записаний батьком інших дітей не повідомляла. \~ \~ \~ \~Позивачка поцікавилася у відповідачки чи згодна вона разом з дітьми пройти молекулярно-генетичну експертизу, на що вона погодилася. Також, відповідачка запропонувала провести експертизу відносно доньки [PERSON] , [INFO] .Ця пропозиція здивувала позивачку, проте вона погодилася. \~ \~ \~ \~Висновком «Молекулярно-генетичного експертного дослідження для подання до суду №45979 ід 13.01.2025, що виконано медико-генетичним центром «Мама Папа» підтверджено, що за лінією «Бабуся-Онуки», [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] , малоймовірно являються біологічними онуками [PERSON] , [INFO] . \~ \~ \~ \~У сукупності з вищевказаними обставинами, син позивачки за життя не знав та не міг знати, що його записано батьком ще 3-х дітей, оскільки не спілкувався з матір`ю дітей з 2017 року. \~ \~ \~ \~Щодо [PERSON] , [INFO] , то той факт, що вона не є донькою сина позивачки став несподіванкою, як для позивачки так і для самої відповідачки. \~ \~ \~ \~Відповідачкою, не те щоб заперечується, а і письмово підтверджено та закріплено у судовому рішенні той факт, що [PERSON] не є батьком [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] . \~ \~ \~ \~Ухвалою Бершадського районного суду Вінницької області від 11.03.2025 відкрито загальне позоне провадження та призначено підготовче судове засідання. \~ \~ \~ \~Ухвалою Бершадського районного суду Вінницької області від 22.04.2025 закрито підготовче судове засідання, справу призначено до судового розгляду по суті. \~ \~ \~ \~Позивачка, [PERSON] , в судове засідання не з`явилася, надала заяву про розгляд справи у її відсутність, позовні вимоги підтримує в повному обсязі. \~ \~ \~ \~Відповідачка, [PERSON] , також в судове засідання не з`явилася, надала заяву про розгляд справи у її відсутність, позовні вимоги визнає. \~ \~ \~ \~Оскільки розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. \~ \~ \~ \~Дослідивши матеріали справи та усі зібрані по справі докази, давши їм оцінку в сукупності, суд дійшов наступних висновків. \~ \~ \~ \~Судом встановлено, що 02.07.2009 року між [PERSON] та [PERSON] , було зареєстровано шлюб, що підтверджується копією свідоцтва про шлюб серії [NUMBER] . \~ \~ \~ \~ [INFO] у [PERSON] та [PERSON] народилася дочка [PERSON] , що підтверджено копією свідоцтва про народження серії [NUMBER] . \~ \~ \~ \~ [INFO] у [PERSON] та [PERSON] народилася дочка [PERSON] , що підтверджено копією свідоцтва про народження серії [NUMBER] . \~ \~ \~ \~Згідно копії рішення Попаснянського районного суду Луганської області від 21.02.2020 року було задоволено позовні вимоги [PERSON] , яка діяла в інтересах неповнолітньої [PERSON] та позбавлено [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] батьківських прав відносно їх неповнолітньої дочки [PERSON] , [INFO] , а також присуджено стягувати аліменти на утримання дитини. \~ \~ \~ \~Згідно розпорядження голови районної державної адміністрації-керівника районної військово-цивільної адміністрації, Р.Власенка від 21.05.2020 №758 було встановлено опіку над дитиною позбавленою батьківського піклування [PERSON] , [INFO] та призначено її опікуном бабусю [PERSON] , [INFO] . \~ \~ \~ \~Згідно копії рішення Бершадського районного суду Вінницької області від 25.07.2023 було задоволено позов [PERSON] та розірвано укладений нею шлюб з [PERSON] , [INFO] . \~ \~ \~ \~Згідно копії свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданого Київським відділом державної реєстрації смерті Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ), [INFO] помер син позивачки [PERSON] , [INFO] . \~ \~ \~ \~Згідно постанови №152, виданої Головою М(ВЛ)К, [PERSON] , старший солдат за мобілізацією в/ч [NUMBER] Національної Гвардії України [PERSON] , 1983 року народження, загину від травми, пов`язаної із захистом Батьківщини. \~ \~ \~ \~Позивачка, звертаючись до суду з даним позовом, вказує, що про наявність у Бершадському районному суду Вінницької області справи про розірвання шлюбу, її покійний син дізнався лише у телефонній розмові з відповідачкою, оскільки конверт із позовною заявою вона знайшла серед документів сина вже після його смерті, при цьому він не був відкритий. \~ \~ \~ \~Згідно долученої, у якості письмового доказу позовної заяви про розірвання шлюбу, вбачається, що [PERSON] обгрунтовуючи свої вимоги про розірвання шлюбу вказала, що з 2017 року вони разом з [PERSON] разом не проживали. Також, остання вказала, що у 2018 році познайомилася з чоловіком [PERSON] з яким у подальшому у них народилися спільні діти, зокрема [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] . \~ \~ \~ \~Разом з тим, як вбачається з копій свідоцт про народження серії [NUMBER] , серії [NUMBER] , серії [NUMBER] батьками дітей [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] , зазначено [PERSON] та [PERSON] . \~ \~ \~ \~Згідно висновку молекулярно-генетичного експертного дослідження для подання до суду від 13.01.2025 №45979: \~ \~ \~ \~- ймовірність того, що [PERSON] , [INFO] ,є біологічною бабусею, тобто матір`ю батька дитини [PERSON] , [INFO] , народженої матір`ю [PERSON] , [INFO] , в рамках проведеного дослідження, складає 0,04 %, ця подія вважається малоймовірною; \~ \~ \~ \~- ймовірність того, що [PERSON] , [INFO] , є біологічною бабусею, тобто матір`ю батька дитини [PERSON] , [INFO] , народженої матір`ю [PERSON] , [INFO] , в рамках проведеного дослідження, складає 0,07 %, ця подія вважається малоймовірною; \~ \~ \~ \~- ймовірність того, що [PERSON] , [INFO] ,є біологічною бабусею, тобто матір`ю батька дитини [PERSON] , [INFO] , народженої матір`ю [PERSON] , [INFO] , в рамках проведеного дослідження, складає 0,2 %, ця подія вважається малоймовірною; \~ \~ \~ \~- ймовірність того, що [PERSON] , [INFO] ,є біологічною бабусею, тобто матір`ю батька дитини [PERSON] , [INFO] , народженої матір`ю [PERSON] , [INFO] , в рамках проведеного дослідження, складає 2,7 %, ця подія вважається малоймовірною. Відповідно до частини першої статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Завданням цивільного судочинства є саме ефективний захист порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Такий захист можливий за умови, що права, свободи чи інтереси позивача власне порушені, а учасники використовують цивільне судочинство для такого захисту. Предметом спору у справі, що розглядається, є виключення запису про особу як батька дітей з актових записів про народження дітей. Надаючи правову оцінку встановленим фактам і правовідносинам, суд зазначає наступне. Сімейні відносини регулюються на засадах справедливості, добросовісності та розумності, відповідно до моральних засад суспільства (частина дев`ята статті 7 СК України). Загальні засади (принципи) приватного права мають фундаментальний характер й інші джерела правового регулювання, у першу чергу, акти сімейного законодавства, мають відповідати змісту загальних засад. Це, зокрема, проявляється в тому, що загальні засади (принципи) є по своїй суті нормами прямої дії та повинні враховуватися, зокрема, при тлумаченні норм, що містяться в актах сімейного законодавства (постанова Верховного Суду від 25 січня 2021 року в справі № 758/10761/13-ц). У доктрині процесуального права позови про визнання поділяються на позитивні та негативні. По своїй суті позов про оспорювання батьківства після смерті особи, яка записана батьком дитини, є негативним, в якому позивач стверджує, що певний чоловік не є батьком дитини. В такому разі за допомогою цього позову відбувається захист приватного інтересу позивача (зокрема, в сфері спадкування). Якщо той, хто записаний батьком дитини, помер до народження дитини, оспорити його батьківство мають право його спадкоємці, за умови подання ним за життя до нотаріуса заяви про невизнання свого батьківства (частина перша статті 137 СК України). Якщо той, хто записаний батьком дитини, помер після пред`явлення ним позову про виключення свого імені як батька з актового запису про народження дитини, позовну заяву можуть підтримати в суді його спадкоємці (частина друга статті 137 СК України). Якщо через поважні причини особа не знала про те, що записана батьком дитини, і померла, оспорити батьківство можуть її спадкоємці: дружина, батьки та діти (частина третя статті 137 СК України). У постанові Верховного Суду в складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 31 липня 2023 року у справі № 461/3122/19 з урахуванням принципу розумності надано тлумачення положень статті 137 СК України та зазначено, що вказана норма визначає випадки, за яких батьківство особи може бути оспорено після смерті особи, яка записана батьком дитини. Перший випадок стосується ситуації, коли чоловік ще під час вагітності жінки подав нотаріусу заяву про невизнання свого батьківства. У такому разі після смерті чоловіка оспорити батьківство можуть його спадкоємці (частина перша статті 137 СК України); Другий випадок охоплює ситуацію коли чоловік за життя подав позов до суду про виключення запису про нього як батька дитини. У цьому разі його спадкоємці можуть підтримати позовну заяву відповідно до положень статті 55 ЦПК України про процесуальне правонаступництво (частина друга статті 137 СК України); Третій випадок оспорювання батьківства стосується ситуацій, коли через поважні причини чоловік не знав про те, що записаний батьком дитини, і помер. Однак на відміну від перших двох випадків можливість оспорити батьківство належить лише таким його спадкоємцям як дружина, батьки та діти (частина третя статті 137 СК України). Таким чином, частиною третьою статті 137 СК України передбачено оспорювання батьківства правонаступником у зв`язку зі смертю особи, яка записана в актовому записі про народження батьком дитини та через поважні причини не знала про це. Закон дає право на оспорювання батьківства в цьому випадку спадкоємцям особи (дружині, батькам та дітям). При цьому поважність причин, за якими особа не знала, що вона записана батьком, є фактором, що оцінюється судом. Вказаний висновок вкладений також у постанові Верховного Суду від 29 квітня 2024 року у справі № 205/3895/20. У постанові Верховного Суду від 03 квітня 2019 року у справі № 639/8165/16-ц зроблено висновок про те, що чинне законодавство надає право спадкоємцям оспорювати батьківство спадкодавця лише за умови, якщо через поважні причини останній не знав за життя про те, що записаний батьком дитини. Під час розгляду справи суд встановив, що [PERSON] , був записаний батьком дітей та помер після народження дітей, за життя позов про виключення себе як батька дитини з актового запису про народження не пред`являв, тому у цьому конкретному випадку норма частини 3 статті 137 СК України надає право позивачці, як спадкоємцю, оспорювати батьківство сина лише за умови, якщо через поважні причини останній не знав за життя про те, що записаний батьком дитини, і помер. Стаття 3 ЦПК України передбачає, що основними засадами (принципами) цивільного судочинства є, зокрема, змагальність сторін, диспозитивність. Відповідно до положень статті 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Згідно з частиною першою статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до статті 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Суд зауважує, що Верховний Суд у ході касаційного перегляду судових рішень у даних правовідносинах неодноразово звертався загалом до категорії стандарту доказування та відзначав, що принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи. Цей принцип передбачає покладання тягаря доказування на сторони. Одночасно цей принцип не передбачає обов`язку суду вважати доведеною та встановленою обставину, про яку сторона стверджує. Така обставина підлягає доказуванню таким чином, аби задовольнити, як правило, стандарт переваги більш вагомих доказів, тобто коли висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається більш вірогідним, ніж протилежний (постанови Верховного Суду від 18 листопада 2019 року у справі №902/761/18, від 14 вересня 2021 року у справі №910/14452/20). Аналогічний стандарт доказування застосовано Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 18 березня 2020 року справі №129/1033/13-ц. \~ \~ \~ \~У справі, яка розглядається встановлено, що при реєстрації народження дитини [PERSON] , [INFO] , син позивачки перебував у шлюбі з відповідачкою та не заперечував проти внесення його відомостей як батька дитини в актовий запис про народження. Крім того, і сама позивачка у позові зазначає, що була здивована, що не є біологоічною бабусею дитини [PERSON] , [INFO] . Відтак, з моменту вчинення актового запису про народження дитини і до моменту смерті [PERSON] був обізнаний, що зареєстрований батьком дитини, оскільки визнавав своє батьківство відносно [PERSON] , [INFO] та не оспорював його за життя. \~ \~ \~ \~У постанові Верховного Суду від 03 квітня 2019 року у справі № 639/8165/16-ц зроблено висновок про те, що чинне законодавство надає право спадкоємцям оспорювати батьківство спадкодавця лише за умови, якщо через поважні причини останній не знав за життя про те, що записаний батьком дитини. \~ \~ \~ \~У свою чергу у даній справі позивач не довела, що її покійний син не знав про те, що був записаний батьком дитини [PERSON] , [INFO] , відтак підстави для задоволення позовних вимог в цій частині і виключення запису про особу, як батька дитини, з актового запису про народження відсутні. \~ \~ \~ \~Суд зауважує, що сам факт біологічного споріднення правового значення у цій конкретно ситуації не має, оскільки предметом встановлення та фактором дослідження у випадку звернення до суду з позовом у порядку частини третьої статті 137 СК України спадкоємцем особи, яка записана в актовому записі про народження батьком дитини, є поважність причин, у зв`язку з якими чоловік не знав про те, що записаний батьком дитини за життя. Однак позивачем не доведено, що її син не знав і не міг знати про те, що був записаний батьком [PERSON] , [INFO] . \~ \~ \~ \~Щодо виключення запису про [PERSON] , [INFO] , як батька з актових записів дітей [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] , то суд приходить до висновку про задоволення позовних вимог в цій частині, оскільки обставини того, що померлому сину позивачки не було відомо про наявність трьох дітей, народжених відповідачкою та записаних на його ім`я, знайшло своє підтвердження в ході судового розгляду. Крім того, даний факт не заперечується і самою відповідачкою. \~ \~ \~ \~Відповідно до вимог ст.141 ЦПК України судові витрати, понесені позивачкою, згідно її клопотання залишити за нею. \~ \~ \~ \~На підставі викладеного та

Outcome: partial