Jurisdiction: civil
Date: 2025-10-13 00:00:00

представник позивачів\~адвокат Слобода\~С.Г.\~звернувся до\~Бродівського районного\~суду Львівської\~області з\~позовною заявою\~до відповідача\~Бродівської міської\~ради про\~визначення додаткового\~строку для\~подання заяви\~про прийняття\~спадщини,\~мотивуючи свої\~вимоги тим,\~що [INFO] померла баба позивачів [PERSON] , після якої залишилося спадкове майно. Представник позивачів зазначає,\~що 13\~липня 2018\~ [PERSON] \~склала заповіт\~на користь\~позивачів,\~але позивачі\~у встановлений\~законом шестимісячний\~строк не\~звернулися до\~нотаріальної контори\~із заявою\~про прийняття\~спадщини у\~зв`язку\~з тим,\~що мати позивачів, [PERSON] , фактично більше спілкувалася із спадкодавцем, оскільки доглядала її до самої смерті. Позивачі переважну кількість часу перебували у місті Львові у зв`язку з їх працевлаштуванням та навчанням. Після смерті спадкодавця позивачі помилково вважали, що спадкове майно перейде їх матері, як дочці спадкодавця. Знову ж таки всі правовстановлюючі документи, щодо майна спадкодавця, знаходились у матері позивачів. Звернувшись до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини - позивачу було відмовлено та роз`яснено, що остання пропустила строк для прийняття спадщини, проте може його поновити тільки в судовому порядку. Позивачі у судове засідання не з`явилися. Представник позивачів адвокат Слобода С.Г. в підготовче судове засідання не з`явився, однак надав заяву про розгляд справи без його участі та участі позивачів, позовні вимоги підтримує повністю та просить суд їх задовольнити та винести рішення у підготовчому судовому засіданні. Відповідач участь свого представника під час підготовчого судового засідання не забезпечив. Від представника міської ради Данильчука А.Р. надійшла заява про розгляд справи без участі представника відповідача, позовні вимоги визнає та просить суд їх задовольнити. За змістом нормативних положень частини 3 статті 211 Цивільного процесуального кодексу України, підготовче засідання проведено у відсутності сторін на підставі наявних у суду доказів та без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, що відповідає положенням частини 2 статті 247 Цивільного процесуального кодексу України. За правилами частини 3 статті 200 Цивільного процесуального кодексу України визначено, що за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Відповідно до частини 4 статті 206 Цивільного процесуального кодексу України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Суд, вивчивши докази, які наявні в матеріалах справи, вважає, що позовні вимоги обґрунтовані та підлягають задоволенню з наступних підстав.\~\~\~\~ Відповідно до ст. 5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону. Доказами у справі встановлено, що [INFO] померла [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , виданим Бродівським відділом ДРАЦС у Золочівському районі Львівської області ЗМУ МЮ 18.09.2024, про що зроблено відповідний актовий запис № 343 (а.с.13). [PERSON] належала частини квартири [ADDRESS] , що підтверджується свідоцтвом про\~право власності\~на квартиру\~(будинок)\~виданим Золочівським\~міжрайонним бюро\~технічної інвентаризації\~10.11.1993\~та витягом з Державного реєстру речових прав № 358520044 від 14.12.2023 (а.с.16,17). [PERSON] заповіла все своє майно внукам [PERSON] та [PERSON] , що підтверджується заповітом від 13.07.2018., посвідченого Матіяш Галиною Петрівною, приватним нотаріусом Бродівського районного нотаріального округу Львівської області, зареєстрований за № 454 (а.с. 14). Відповідно свідоцтва про укладення шлюбу серії [NUMBER] від 26 вересня 2020 [PERSON] після реєстрації шлюбу змінила своє прізвище на [PERSON] (а.с. 10). Згідно довідки Відділу з питань організації діяльності центру надання адміністративних послуг Бродівської міської ради Львівської області № 08-10/07-1824 від 28.08.2025 року, [PERSON] до дня смерті [INFO] була зареєстрована і проживала за адресою: [ADDRESS] одна (а.с. 18). Відповідно відповіді приватного нотаріуса Золочівського районного нотаріального округу Кваші М.П. № 222/01-16 від 15.09.2024 року згідно даних інформаційної довідки із Спадкового реєстру відсутня інформація щодо наявності заведеної спадкової справи та виданого свідоцтва на спадщину після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] . Положеннями статті\~1216\~Цивільного кодексу\~України визначається,\~що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Відповідно до імперативного припису статті 1217 Цивільного кодексу України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Нормою частини 1 статті 1268 Цивільного кодексу України закріплюється, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. За змістом положень статті 1270 Цивільного кодексу України визначається, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо виникнення у особи права на спадкування залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється у три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття. Якщо строк, що залишився, менший як три місяці, він продовжується до трьох місяців. Згідно із вимогами статті 1272 Цивільного кодексу України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Із урахуванням вищевикладеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку для прийняття спадщини, суд виходить із того, що позивачі: [PERSON] та [PERSON] є спадкоємцем за заповітом. Судом не здобуто доказів, які вказують про наявність інших спадкоємців, які можуть претендувати на прийняття спадщини, чи прийняли спадщину. При цьому суд виходить з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Враховуючи визнання відповідачем позову, яке не суперечить закону, не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд вважає, причини пропуску строку на прийняття спадщини, на які вказує позивачі, є поважними. Виходячи з вищенаведеного, суд приходить до висновку, що позивачам необхідно визначити додатковий строк на прийняття спадщини тривалістю два місяці. Позаяк причини пропуску встановленого законом шестимісячного строку для подання заяви до нотаріуса про прийняття спадщини є поважними. На підставі ст. 1270, 1272 ЦК України

Outcome: approved