Jurisdiction: civil
Date: 2025-10-15 00:00:00

Представник позивачки звернувся до суду з уточненим позовом в якому просить встановити факт батьківства, а саме, що [PERSON] , [INFO] , РНОКПП [NUMBER] , уродженець села Алісівка, Близнюківського району, Харківської області, який помер [INFO] в селі Нечаїв, Курської області, російської федерації, є батьком [PERSON] , [INFO] , РНОКПП [NUMBER] , уродженки села Алісівка, Близнюківського району, Харківської області, місце реєстрації проживання: [ADDRESS] ; зобов`язати Лозівський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Лозівському районі Харківської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції України внести зміни до актового запису про народження № 02 від 14 травня 2009 року, складеного виконавчим комітетом Алісівської сільської ради Близнюківського району Харківської області відносно [PERSON] , [INFO] , місце народження село Алісівка, Лозівський район, Харківська область, Україна, в якому зазначити у графі «Батько» [PERSON] , громадянин України, [INFO] . В обґрунтування своїх вимог позивачка зазначила, що під час спільного проживання з [PERSON] у них народилася донька [PERSON] , [INFO] . Відомості про батька дитини були внесені відповідно до ч.1 ст.135 СК України. У зв`язку з введенням в Україні 24.02.2022 року воєнного стану [PERSON] став на захист Батьківщини. Пізніше зі сповіщення сім`ї позивачці стало відомо, що [PERSON] загинув [INFO] в ході виконання бойового завдання. Враховуючи викладене позивачка звернулася до суду з даним позовом для захисту особистих немайнових та майнових прав дитини, а також з метою отримання соціальної допомоги пов`язаної із втратою годувальника. Ухвалою суду провадження у справі було відкрито у порядку загального позовного провадження, відповідачу надано час для подання відзиву на позовну заяву. Ухвалою суду призначено справу до судового розгляду. 16.10.2025 року [PERSON] та її представник в судове засідання не з`явилися, останній надав заяву у якій прохав суд розглянути справу за їх відсутності, на задоволенні позовних вимог наполягав. У судових засіданнях від 09.09.2025 та 01.10.2025 року позивачка та її представник викладене у позові підтримали та просили задовольнити позовні вимоги у повному обсязі. Представник Лозівського відділу ДРАЦС в судове засідання не з`явилася, надала заяву, у якій просила суд проводити розгляд справи за відсутності представника відділу. Представник [INFO] у судове засідання не з`явився. Представник Міністерства оборони України у судове засідання не з`явився, надав заяву, у якій просив суд проводити розгляд справи за відсутності представника. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Відповідно до ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Частиною першою ст.15 ЦК України передбачено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Дослідивши матеріали справи та надані суду докази в їх сукупності, суд приходить до наступних висновків. Документи, що не стосуються суті спору, досліджуватися не будуть. Позивачка у позові вказує, що вона проживала однією сім`єю як чоловік та жінка без реєстрації шлюбу з [PERSON] та за час сумісного проживання у сторін народилася донька [PERSON] . Згідно копії свідоцтва про народження серії [NUMBER] (а.с.21), [INFO] народилася [PERSON] , де в графі батько вказано: [PERSON] , в графі мати: [PERSON] . Відомості про батька дитини були внесені відповідно до ст.135 СК України, що підтверджується копією витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян (а.с.19). [PERSON] був мобілізований до лав ЗСУ, та відповідно до сповіщення сім`ї №101 від 23.08.2024 року загинув в ході виконання бойового завдання поблизу н.п. Нечаїв, Курської області, російської федерації (а.с.24), що підтверджується копією свідоцтва про смерть [NUMBER] (а.с.23). У зв`язку з викладеним позивачка звернулася до суду з позовом про встановлення батьківства для захисту особистих немайнових та майнових прав дитини, а також з метою отримання соціальної допомоги пов`язаної із втратою годувальника. Відповідно до довідки від 02.10.2024 року №12-27/126 (а.с.26) виданої Близнюківською селищною радою Лозівського району Харківської області вбачається, що [PERSON] був зареєстрований за адресою: [ADDRESS] , але фактично проживав за адресою: [ADDRESS] зі співмешканкою [PERSON] в період з 2007 року по 2019 рік та разом виховували дитину [PERSON] . Відповідно до довідки від 07.02.2022 року № 12-17/04 (а.с.26 зворот) виданої Близнюківською селищною радою Лозівського району Харківської області вбачається, що [PERSON] зареєстрована за адресою: [ADDRESS] , її сім`я складається з неї та доньки [PERSON] . Свідок [PERSON] (а.с.29) класний керівник дитини [PERSON] , у своїх письмових поясненнях вказала, що [PERSON] визнавав себе батьком дитини та належним чином виконував свої батьківські обов`язки. Постійно цікавився шкільним життям доньки, мотивував її, по можливості відвідував батьківські збори. З письмових пояснень свідків [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] (а.с.29-30,38) вбачається, що [PERSON] визнавав [PERSON] своєю донькою, брав активну участь у її навчанні, називав себе її батьком. Позивачка та [PERSON] вели спільне господарство, виховували доньку. У судових засіданнях від 09.09.2025 та 01.10.2025 року свідки [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] пояснили, що [PERSON] та [PERSON] довгий час мешкали разом, вели спільне господарство. [PERSON] за життя визнавав себе батьком доньки [PERSON] та приймав активну участь у її житті. На замовлення позивачки за біологічними зразками передбачуваної тітки [PERSON] , дитини [PERSON] та матері [PERSON] було проведено молекулярно-генетичну експертизу. Відповідно до висновку молекулярно-генетичного експертного дослідження №45148 від 18.11.2024 року (а.с.41-53) ймовірність того, що [PERSON] , [INFO] є біологічною тіткою, тобто сестрою батька за обома батьками, відносно [PERSON] , [INFO] , народженої матір`ю [PERSON] , [INFO] складає 99,77 %. Згідно ст.121 Сімейного кодексу України, права та обов`язки матері, батька і дитини ґрунтуються на походженні дитини від них, засвідченому органом державної реєстрації актів цивільного стану в порядку, встановленому статтями 122 та 125 цього Кодексу. При народженні дитини у матері, яка не перебуває у шлюбі, у випадках, коли немає спільної заяви батьків, заяви батька або рішення суду, запис про батька дитини у Книзі реєстрації народжень провадиться за прізвищем та громадянством матері, а ім`я та по батькові батька дитини записуються за її вказівкою (ч. 1 ст. 135 СК України). За положеннями ч.ч. 1, 2 статті 128 Сімейного кодексу України за відсутності заяви, право на подання якої встановлено статтею 126 цього Кодексу, батьківство щодо дитини може бути визнане за рішенням суду. Підставою для визнання батьківства є будь-які відомості, що засвідчують походження дитини від певної особи, зібрані відповідно до Цивільного процесуального кодексу України. Позов про визнання батьківства може бути пред`явлений матір`ю, опікуном, піклувальником дитини, особою, яка утримує та виховує дитину, а також самою дитиною, яка досягла повноліття. Позов про визнання батьківства може бути пред`явлений особою, яка вважає себе батьком дитини (ч. 3 ст. 128 СК України). За змістом частини 4 вказаної вище статті, позов про визнання батьківства приймається судом, якщо запис про батька дитини у Книзі реєстрації народжень вчинено відповідно до частини першої статті 135 цього Кодексу. Тлумачення статті 128 СК України свідчить, що закон не встановлює конкретного переліку доказів для встановлення факту батьківства. Підставою для встановлення факту батьківства можуть бути будь-які відомості, що свідчать про походження дитини від даної особи, зібрані відповідно до вимог ЦПК України. Питання щодо походження дитини суд вирішує на підставі сукупності доказів. Висновки експертизи, у тому числі судово-генетичної, необхідно оцінювати з урахуванням положень ЦПК України, згідно з якими жоден доказ не має для суду наперед встановленого значення, він оцінює докази в їх сукупності, а результати оцінки відображає в рішенні з наведенням мотивів їх прийняття чи відхилення. У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 16 травня 2018 року у справі №591/6441/14-ц (провадження №61-6030св18) зазначено, що доказами у зазначеній категорії справ можуть бути будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, показань свідків, письмових або речових доказів, висновків експертів. Тобто при вирішенні спору про визнання батьківства мають враховуватись усі передбачені законом докази в їх сукупності.

Outcome: approved