Jurisdiction: civil
Date: 2025-10-08 00:00:00

У червні 2025 року адвокат Верещак Ірина Тарасівна в інтересах Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Дніпровська набережна 19А» звернулася до Дарницького районного суду м. Києва з позовом до [PERSON] про стягнення заборгованості в розмірі 12707,63 грн. Позовні вимоги обґрунтовані неналежним виконанням відповідачем своїх зобов`язань щодо оплати житлово-комунальних послуг. Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 17 червня 2025 року справу передано на розгляд судді Якусику О.В. Відповідно до відповіді з електронного реєстру територіальної громади м. Києва «ГІОЦ/КМДА» [PERSON] зареєстрованою за адресою: [ADDRESS] та по м. Києву не значиться. Ухвалою Дарницького районного суду міста Києва від 14 липня 2025 року позовну заяву залишено без руху. 15 липня 2025 року від адвоката Верещак І.Т. надійшла заява на виконання вимог ухвали суду. Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 21 липня 2025 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі № 753/12269/25 за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) учасників справи, розгляд справи призначено на 16 вересня 2025 року. 16 вересня 2025 року розгляд справи відкладено на 09 жовтня 2025 року. Сторони в судове засідання не прибули, представник позивача до початку судового засідання подав заяву про розгляд справи без його участі, відповідач будучи повідомленою належним чином про розгляд справи, відзиву на позовну заяву не подала, про причини неявки суд не повідомила. Відповідно до частини восьмої статті 279 ЦПК України при розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їх усні пояснення та показання свідків. Судові дебати не проводяться. Положеннями статті 174 ЦПК України закріплено, що при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом. Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву. Подання заяв по суті справи є правом учасників справи. Відповідач не скористалася своїм процесуальним правом, передбаченим статтями 174, 178 ЦПК України та не направила суду відзив на позовну заяву із викладенням заперечень проти позову. Відповідно до частини восьмої статті 178 ЦПК України, у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами. Дослідивши та всебічно проаналізувавши обставини справи в їх сукупності, оцінивши зібрані у справі докази, виходячи зі свого внутрішнього переконання, яке ґрунтується на повному та всебічному дослідженні обставин справи, суд дійшов до таких висновків. [PERSON] є власницею квартири [ADDRESS] , що підтверджується відповіддю Комунального підприємства київської міської ради «Київське міське бюро технічної інвентаризації» від 11 червня 2018 року ББ-2018 № 54. Згідно із статтею 322 ЦК України власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить. Правові та організаційні засади створення, функціонування, реорганізації та ліквідації об`єднань власників жилих та нежилих приміщень багатоквартирного будинку, захисту їхніх прав та виконання обов`язків щодо спільного утримання багатоквартирного будинку визначено Законом України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку». Відповідно до положень статті 4 вказаного Закону об`єднання створюється для забезпечення і захисту прав співвласників та дотримання їхніх обов`язків, належного утримання та використання спільного майна, забезпечення своєчасного надходження коштів для сплати всіх платежів, передбачених законодавством та статутними документами. Об`єднання створюється як непідприємницьке товариство для здійснення функцій, визначених законом. Порядок надходження і використання коштів об`єднання визначається цим Законом та іншими законами України. Основна діяльність об`єднання полягає у здійсненні функцій, що забезпечують реалізацію прав співвласників на володіння та користування спільним майном співвласників, належне утримання багатоквартирного будинку та прибудинкової території, сприяння співвласникам в отриманні житлово-комунальних та інших послуг належної якості за обґрунтованими цінами та виконання ними своїх зобов`язань, пов`язаних з діяльністю об`єднання. Згідно із статтею 22 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» для забезпечення утримання та експлуатації багатоквартирного будинку, користування спільним майном у такому будинку, включаючи поточний ремонт, утримання багатоквартирного будинку та прибудинкової території, водопостачання та водовідведення, теплопостачання і опалення, вивезення побутових відходів, об`єднання за рішенням загальних зборів має право виступати колективним споживачем (замовником) усіх або частини житлово-комунальних послуг. Положеннями статті 16 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» визначено, що об`єднання має право відповідно до законодавства та статуту об`єднання, серед іншого, приймати рішення про надходження та витрати коштів об`єднання; укладати договори; встановлювати порядок сплати, перелік та розміри внесків і платежів співвласників, у тому числі відрахувань до резервного та ремонтного фондів. Відповідно до статей 14, 15 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» здійснення співвласником своїх прав не може порушувати права інших власників. Співвласник серед іншого зобов`язаний: виконувати обов`язки, передбачені статутом об`єднання; виконувати рішення статутних органів, прийняті у межах їхніх повноважень; своєчасно і в повному обсязі сплачувати належні внески і платежі; виконувати передбачені статутними документами обов`язки перед об`єднанням. Як слідує з матеріалів справи, 11 листопада 2019 року проведено державну реєстрацію ОСББ «Дніпровська набережна 19А», яке здійснює обслуговування будинку [ADDRESS] . Статтею 10 Закону визначено, що органами управління об`єднання є загальні збори співвласників, правління, ревізійна комісія об`єднання. Вищим органом управління об`єднання є загальні збори. До виключної компетенції загальних зборів співвласників відноситься, зокрема, затвердження статуту об`єднання, внесення змін до нього; обрання членів правління об`єднання; питання про використання спільного майна; затвердження кошторису, балансу об`єднання та річного звіту тощо. Відповідно до статті 20 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» частка співвласника у загальному обсязі внесків і платежів на утримання реконструкцію, реставрацію, проведення поточного і капітального ремонтів, технічного переоснащення спільного майна у багатоквартирному будинку встановлюється пропорційно до загальної площі квартири (квартир) та/або нежитлових приміщень, що перебувають у його власності. Рішенням загальних зборів членів ОСББ «Дніпровська набережна 19А», оформлених протоколом № 1 від 15 січня 2020 року, затверджено щомісячний внесок співвласників на утримання будинку та прибудинкової території у розмірі 6,70 грн , за умови оплати до 20 числа місяця, що настає, та 7,50 грн при оплаті після 20 числа місяця з кожного квадратного метру площі нерухомого майна, що є у співвласника будинку, який сплачується не пізніше останнього числа місяця, за який проводиться оплата. Рішенням загальних зборів членів ОСББ «Дніпровська набережна 19А», оформлених протоколом від 17 березня 2021 року, затверджено щомісячний внесок співвласників на утримання будинку та прибудинкової території у розмірі 6,70 грн , за умови оплати до 20 числа місяця що настає та 7,50 грн при оплаті після 20 числа місяця з кожного квадратного метру площі нерухомого майна, що є у співвласника будинку, який сплачується не пізніше останнього числа місяця, за який проводиться оплата. Звертаючись із позовом до суду у червні 2025 року, позивач зазначає, що у період з 28 лютого 2020 року у відповідача виникла заборгованість щодо сплати внесків за утримання будинку та прибудинкової території за квартирою [ADDRESS] в розмірі 10 371,65 грн, на підтвердження чого позивач надав розрахунок заборгованості. Вказаний розрахунок був перевірений судом та покладається в обґрунтування рішення як об`єктивний і належний доказ, що містить відомості щодо розміру нарахованих відповідачу сум, і здійснений на основі затверджених в установленому порядку розмірів внесків та пропорційно до загальної площі належної відповідачу квартири. Згідно із частиною шостою статті 13 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» у разі відмови співвласника сплачувати внески і платежі на утримання та проведення реконструкції, реставрації, поточного і капітального ремонтів, технічного переоснащення спільного майна об`єднання або за його дорученням управитель має право звернутися до суду. За приписом статті 625 ЦК України боржник не звільняється від відповідальності неможливість виконання ним грошового зобов`язання і у разі прострочення на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми. Як слідує зі змісту позовної заяви, у зв`язку із несвоєчасною сплатою відповідачем внесків на утримання будинку, позивачем також нараховані інфляційні втрати за період з січня 2024 по травень 2025 року в розмірі 1 895,26 грн та 3% річних в розмірі 440,75 грн. Перевіривши наданий позивачем розрахунок 3 % річних та інфляційних втрат, суд дійшов висновку, що позивач помилково здійснив нарахування 3% річних та інфляційних втрат виходячи з суми заборгованості, яка існувала станом на травень 2025 року у розмірі 10 371,65 грн, нараховуючи вказані суми на цю заборгованість починаючи з січня 2024 року. Суд зауважує, що грошові зобов`язання відповідачів визначені періодичними платежами, а тому нарахування процентів річних та інфляційних втрат здійснюється щодо кожного періодичного платежу і за час прострочення сплати цього періодичного платежу. Таким чином, суд, здійснивши перерахунок 3% річних та інфляційних на кожну з вказаних в розрахунку сум, дійшов висновку, що з відповідача на користь позивача підлягає стягненню інфляційні втрати в розмірі 1 309,52 грн та 3% річних в розмірі 304,62 грн за період з 01 січня 2024 року по 31 травня 2025 року. Згідно із частиною третьою статті 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до статті 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Отже, зважаючи на встановлені обставини та наведені положення Закону, суд дійшов висновку про обґрунтованість і доведеність позовних вимог ОСББ «Дніпровська набережна 19А» до [PERSON] про стягнення заборгованості за внесками на утримання будинку у розмірі 10 371,65 грн, інфляційних втрат в розмірі 1 309,52 грн та 3 % річних в розмірі 304,62 грн. Позивач просив стягнути з відповідачів витрати понесені позивачем судові витрати серед яких витрати на правничу допомогу у розмірі 5000 грн. Відповідно до частини першої, пункту 1 частини третьої статті 133 та частин першої - третьої статті 137 ЦПК України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних із розглядом справи. До витрат, пов`язаних із розглядом справи, належать витрати на професійну правничу допомогу. Витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Разом з тим, згідно з частиною другою статті 137 ЦПК України, за результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат. Відповідно до частини першої, другої статті 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: у разі задоволення позову - на відповідача; у разі відмови в позові - на позивача; у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Згідно з частиною восьмою статті 141 ЦПК України розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву. У разі неподання відповідних доказів протягом встановленого строку така заява залишається без розгляду Частиною третьою статті 30 Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність» визначено, що при встановленні розміру гонорару враховуються складність справи, кваліфікація і досвід адвоката, фінансовий стан клієнта та інші істотні обставини. Гонорар має бути розумним та враховувати витрачений адвокатом час. При визначенні суми відшкодування суд має виходити з критерію реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерію розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи та фінансового стану обох сторін. Судом встановлено, що 10 червня 2025 року між ОСББ «Дніпровська набережна 19А» та адвокатом Верещак Іриною Тарасівною було укладено договір про надання правової (правничої) допомоги № 06/25. 11 червня 2025 року ОСББ «Дніпровська набережна 19А» та адвокат Верещак І.Т. уклали додаткову угоду № 54 до договору про надання правової (правничої) допомоги № 06/25, відповідно до п. 1 якої виконавець бере на себе зобов`язання надати усіма законними методами та способами правову (правничу) допомогу клієнту у стягненні на користь останнього заборгованість з власників квартири [ADDRESS] , а саме [PERSON] . Пунктом 5 додаткової угоди сторони погодили винагороду адвоката в розмірі 5000,00 грн. Сторони підписали акт здачі-приймання робіт (наданих послуг) № 54 відповідно до якого, адвокатом витрачено 5 годин роботи на складання таблиці розрахунку боргу по сплаті внесків затверджених рішеннями загальних зборів ОСББ «Дніпровська набережна 19А» по квартирі [ADDRESS] ; складання позовної заяви про стягнення заборгованості з [PERSON] на користь ОСББ «Дніпровська набережна 19А»; друк копій документів та посвідчення копій доданих до заяви документів; подача документів до Дарницького районного суду міста Києва. Згідно з копією платіжної інструкції № 1622 від 13 червня 2025 року, ОСББ «Дніпровська набережна 19А» перерахувала на користь адвоката Верещак І.Т. 5000 грн з призначенням платежу - оплата згідно акту здачі-приймання робіт № 54 від 12.06.2025. Суд враховує позицію Верховного Суду, викладену в постанові від 28.12.2020 № 640/18402/19, що розмір винагороди за надання правової допомоги визначений у договорі у вигляді фіксованої суми, не змінюється в залежності від обсягу послуг та витраченого адвокатом часу. Зважаючи на викладене, враховуючи характер виконаної представником позивача роботи, принципи співмірності та розумності судових витрат, критерій реальності адвокатських витрат, а також розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи, пропорційності задоволеним позовним вимогам, суд вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь позивача витрати на професійну правничу допомогу в сумі 4 715,98 грн (11985,79/12707,63х5000). Відповідно до частини першої статті 141 ЦПК України судовий збір покладається на відповідача пропорційно розміру задоволених позовних вимог в сумі 2 856 грн (11985,79/12707,63х3028).

Outcome: partial