Jurisdiction: civil
Date: 2025-10-09 00:00:00

[PERSON] звернулася до суду з позовом до Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк», у якому просить стягнути з відповідача на її користь грошові кошти в розмірі 199900,00 грн. В обґрунтування позовних вимог вказувала, що має банківський рахунок № [NUMBER] , відкритий у АТ КБ «ПриватБанк», до якого прив`язані банківські карти № [NUMBER] та № [NUMBER] . 18.03.2024 року в період часу з 15:20 год. до 15:28 год. із зазначеного рахунку та вказаних карток були списані грошові кошті на загальну суму 199900,00 грн., без відома позивача, через мобільний додаток «Приват24». Так, з картки № [NUMBER] було списано 900,00 грн., а з картки № [NUMBER] - 199000,00 грн. Зазначені кошти були списані шляхом «взлому» невідомою особою додатку «Приват24» та перерахування вказаних вище коштів на інші рахунки. Після виявлення списання коштів, позивач звернулась відповідача та повідомила про зазначені вище події та просила повернути незаконно списані кошти. Проте, представники відповідача вказали про необхідність звернутись до правоохоронних органів та про неможливість повернути незаконно списані кошти, лише вказавши, що були списані кредитні кошти, які позивачу необхідно повернути. Станом і на даний час, позивач постійно отримує дзвінки від представників відповідача з вимогою повернути кошти, на які нараховують відсотки. У зв`язку із вказаними вище подіями позивач звернулась до правоохоронних органів та за наслідком її заяви, 22.03.2024 року Львівським районним управлінням поліції № 1 Головного управління Національної поліції у Львівській області внесені відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 120241411360001103 та станом на даний час в межах даного кримінального провадження здійснюються необхідні слідчі дії. Позивач вчинила усіх необхідний дій щодо негайного повідомлення відповідача про незаконне списання коштів з її рахунків та встановлення винних осіб, проте кошти не повернуті, а навпаки, відповідачем нараховуються відсотки за користування кредитними коштами, які списані без відома позивача. Таким чином, оскільки кошти списано незаконно, без відома позивача, такі підлягають поверненню шляхом зарахування на відповідний рахунок позивача, а тому просить позовні вимоги задовольнити. Ухвалою суду від 31 березня 2025 року відкрито провадження у справі та призначено справу до судового розгляду в порядку спрощеного позовного провадження. 21 квітня 2025 року від представника відповідача Деркач О.Р. до суду надійшла заява про повернення позовної заяви. 25 квітня 2025 шляхом формування документів у підсистемі Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи «Електронний суд», Деркач Ольга Романівна, яка діє в інтересах АТ КБ «ПриватБанк», подала до суду відзив на позовну заяву, у якому просить відмовити у задоволенні позовних вимог. Відзив мотивований тим, що АТ КБ «ПриватБанк» встановлено електронну ідентифікацію і електронного платіжного засобу і його користувача, відтак відповідальність за оспорювані позивачем операції залишається за ним, з огляду на наступне. Так, по карті [NUMBER] 14.03.2024р. відбулось підняття кредитного ліміту до 200000 грн. на підставі заявки № 094713, яка подана [PERSON] 12.03.2024р. Наведене підтверджується прінт-скрінами сторінок програмного комлексу банку. По виписці з карток [NUMBER] та [NUMBER] встановлено, що кошти у розмірі 199000 грн. були переказані за допомогою Приват24 на карту [NUMBER] Ощадбанку. Згідно адмінки Приват 24 в проміжку часу з 12.03.2024 по 18.03.2024 зафіксовано численні зміни паролю в Приват24, в тому числі і з типового пристрою [PERSON] SM-A105F|Samsung [NUMBER], що підтверджується прінт-скріном сторінки програмного забезпечення програмного комплексу банку. Події, які мали місце 12.03.2024-18.03.2024 відбулись через акаунт Приват24 шляхом проведення відновлення пароля входу (CHANGE_PASSWORD) за допомогою телефону № [NUMBER] . Вказаний номер телефону рахується "фінансовим номером" [PERSON] ( в період оспорюваних транзакцій вказаний фінансовий номер був зареєстрований за клієнтом [PERSON] ). Доказів зміни «фінансового номера» в період здійснення оспорюваних транзакцій на інший номер чи втрати вказаного номеру телефону позивачем до суду не надано. Представник відповідача зазначає, що вірне введення Пін-коду картки позивачки, як умова здійснення зміни паролю входу до Приват24 свідчить про розголошення персональних даних саме [PERSON] , адже загальновідомою є та обставина, що користувач картки, і тільки володіє інформацією про обраний ним же пін-код до банківської картки. У підсумку позивачка порушила свої обов`язки як користувача платіжних послуг: розголосила індивідуальну облікову інформацію третім особам; не забезпечила належного зберігання інформації, яка дає змогу ініціювати та виконувати платіжні операції; не повідомила негайно Банк про втрату доступу до фінансового номеру телефону. Таким чином, кошти списані невідомою особою шляхом надання доступу до Приват24 на особистому смартфоні [PERSON] , а не з ініціативи Банку. Докази того, що події, які мали місце 12.03.2024-18.03.2024 відбулися за сприянням зі сторони АТ КБ "ПриватБанк" до позову не надано. Крім цього, зазначає, що представник позивачки не пояснив, яким чином сторонній особі відомі фінансовий номер телефону, дані паролю входу в «Приват24» та ще й ПІН-код картки позивача, які надали змогу успішно увійти в «Приват24», перевипустити нову картку, ініціювати та здійснити перекази коштів, користуватись повністю всім функціоналом «Приват24», в той час коли наведені дані повинні бути відомі лише [PERSON] і знаходитись лише в її памяті. Не повідомила [PERSON] банк про несанкціоноване підняття кредитного ліміту та списання коштів в сумі 199900грн., блокування, припинення/призупинення/збої в роботі фінансового номера телефону. До моменту здійснення банківських платіжних операцій у системі дистанційного обслуговування клієнтів INTERNET BANKING ПРИВАТ24, що мали місце в період 12-18.03.2024 р., від [PERSON] в АТ КБ "ПриватБанк" жодними засобами зв`язку не подавались сигнали блокування карток, доступу до ПРИВАТ24, зупинки чи відміни банківських операцій. Також, [PERSON] не повідомила банк про втрату: - PIN-кодів; - паролів доступу; - контрольної інформації. Звернень [PERSON] в банк на гарячу лінію АТ КБ "ПриватБанк" не виявлено. Запис розмови клієнта на гарячій лінії 3700 відсутній. Звернулась [PERSON] з заявою до Західного МРУ АТ КБ "ПриватБанк" з письмовою заявою лише 25.03.2024р. в якій просила, провести розслідування по шахрайських діях та при зупинити нарахування відсотків по карті "Універсальна". Ухвалою суду від 22 травня 2025 року клопотання представника відповідача [PERSON] про витребування доказів задоволено. Витребувано з Львівського районного управління поліції № 1 Головного управління Національної поліції у Львівській області інформацію про хід досудового розслідування у кримінальному провадженні № 12024141360001103 від 22.03.2024, копій наявних у матеріалах даного кримінального провадження протоколів допитів та пояснень [PERSON] . 18 червня 2025 року від Львівського районного управління поліції № 1 Головного управління Національної поліції у Львівській області до суду надійшли затребувані судом докази. Позивачка та її представник у судовому засіданні позовні вимоги підтримали з мотивів викладених у позовній заяві. Представник відповідача в судовому засіданні заперечила проти задоволення позовних вимог, просила відмовити у задоволенні позову, посилаючись на підстави та обставини, викладені у відзиві на позовну заяву. Суд, заслухавши пояснення учасників, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, встановив наступні обставини та дійшов наступних висновків. Як встановлено судом і вбачається з матеріалів справи, а також визнано сторонами під час судового розгляду, позивачка є клієнтом АТ КБ «ПриватБанк», має свій банківський рахунок [NUMBER] , карти № [NUMBER] та № [NUMBER] . 18.03.2024 з зазначених карток позивачки [NUMBER] та [NUMBER] відбулося списання коштів в сумі 199900,00 грн. По виписці з карток ? [NUMBER] та [NUMBER] встановлено , що кошти у розмірі 199000грн. були переказані за допомогою Приват24 на карту [NUMBER] Ощадбанку. Дана обставина підтверджується прінт-скрінами сторінок програмного комлексу банку. На підставі заяви [PERSON] до Єдиного реєстру досудових розслідувань було внесено відомості про відкриття кримінального провадження №12024141360001103 від 22.03.2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України. Згідно адмінки Приват 24 в проміжку часу з 12.03.2024-18.03.2024 зафіксовано численні зміни паролю входу в Приват 24, в тому числі і з типового пристрою [PERSON] SM-A105F|samsung [NUMBER], що підтверджується прінт скріном сторінки програмного комплексу банку. З наданих стороною відповідача доказів, встановлено, що події, які мали місце 12.03.2024-18.03.2024 відбулись через акаунт Приват24 шляхом проведення відновлення пароля входу (CHANGE_PASSWORD) за допомогою телефону № [NUMBER] . Вказаний номер телефону рахується "фінансовим номером" [PERSON] (в період оспорюваних транзакцій вказаний фінансовий номер був зареєстрований за клієнтом [PERSON] ). Доказів зміни «фінансового номера» в період здійснення оспорюваних транзакцій на інший номер чи втрати вказаного номеру телефону позивачем до суду не надано. Власник рахунку не несе відповідальності за платіжні операції, здійснені без автентифікації платіжного інструменту і його держателя, крім випадків, якщо доведено, що дії чи бездіяльність власника рахунку/держателя призвели до втрати, незаконного використання ПІН у або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції. Власник рахунку має право на відшкодування в судовому порядку шкоди, заподіяної надавачем платіжних послуг унаслідок помилкової, неналежної платіжної операції або виконання платіжної операції з порушенням установлених законодавством України строків (пункти 146, 147 Положення). Аналіз вказаних нормативно-правових актів, які є спеціальними для спірних правовідносин, дає підстави для висновку, що при здійсненні операцій з використанням електронних платіжних засобів відповідальність за безпеку здійснення переказу коштів покладається як на платника, так і на емітента (банк чи іншу установу), які зобов`язані вжити всіх заходів по нерозголошенню третім особам інформації, що дає змогу виконувати платіжні операції від імені платника з використанням електронного платіжного засобу. Лише наявність обставин, які доводять, що банк своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню ПІНу або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції, є підставою для його цивільно-правової відповідальності. Вказане узгоджується із висновками Верховного Суду України у постанові від 13 травня 2015 року у справі № 6-71цс15 та Верховного Суду у постановах від 23 січня 2018 року у справі № 202/10128/14-ц, від 13 вересня 2019 року у справі № 501/4443/14-ц, від 20 листопада 2019 року у справі № 577/4224/16-ц, від 17 червня 2021 року у справі № 759/4025/19, від 16 серпня 2023 року № 176/1445/22. Вірне введення Пін-коду картки позивачки, як умова здійснення зміни паролю входу до Приват24 свідчить про розголошення персональних даних саме [PERSON] , адже загальновідомою є та обставина, що користувач картки, і тільки володіє інформацією про обраний ним же пін-код до банківської картки. Таким чином, кошти списані невідомою особою не з ініціативи Банку, докази того, що події, які мали місце 12.03.2024-18.03.2024 відбулися за сприянням зі сторони АТ КБ "ПриватБанк" до позову не надано. Позивачем не пояснено, яким чином сторонній особі стали відомі фінансовий номер телефону, дані паролю входу в «Приват24» й ПІН-код картки позивача, які надали змогу успішно увійти в «Приват24», перевипустити нову картку, ініціювати та здійснити перекази коштів, користуватись повністю всім функціоналом «Приват24», в той час коли наведені дані повинні бути відомі лише [PERSON] . Не повідомила [PERSON] банк про несанкціоноване підняття кредитного ліміту та списання коштів в сумі 199900грн., блокування, припинення/призупинення/збої в роботі фінансового номера телефону. До моменту здійснення банківських платіжних операцій у системі дистанційного обслуговування клієнтів INTERNET BANKING ПРИВАТ24, що мали місце в період 12-18.03.2024 р., від [PERSON] в АТ КБ "ПриватБанк" жодними засобами зв`язку не подавались сигнали блокування карток, доступу до ПРИВАТ24, зупинки чи відміни банківських операцій. Не повідомила [PERSON] банк про втрату: - PIN-кодів; - паролів доступу; - контрольної інформації. Звернень [PERSON] в банк на гарячу лінію АТ КБ "ПриватБанк" не виявлено. Запис розмови клієнта на гарячій лінії 3700 відсутній. Звернулась [PERSON] з заявою до Західного МРУ АТ КБ "ПриватБанк" з письмовою заявою лише 25.03.2024р. в якій просила, провести розслідування по шахрайських діях та при зупинити нарахування відсотків по карті "Універсальна". Завіреними примірниками розгорнутих виписок за рахунками доводяться ті обставини, що оспорювані операції ініційовано та виконано (12.03.2024 - 18.03.2024 року) до того, як Банк отримав повідомлення клієнта про їх заперечення (25.03.2024 року), відтак відповідальність за них залишається за користувачем картки. Тому ризик збитків від здійснення операцій та відповідальність несе користувач. У статті 526 ЦК України передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Відповідно до ст.599 ЦК України, зобов`язання припиняється виконанням, проведеним належним чином. Договір є обов`язковим для виконання сторонами (стаття 629 ЦК України). Згідно з частиною першою статті 1071 ЦК України, банк може списати грошові кошти з рахунка клієнта на підставі його розпорядження. Статтею 1073 ЦК України передбачено, що у разі несвоєчасного зарахування на рахунок грошових коштів, що надійшли клієнтові, їх безпідставного списання банком з рахунка клієнта або порушення банком розпорядження клієнта про перерахування грошових коштів з його рахунка банк повинен негайно після виявлення порушення зарахувати відповідну суму на рахунок клієнта або належного отримувача, сплатити проценти та відшкодувати завдані збитки, якщо інше не встановлено законом. Відповідно до статті 55 Закону України «Про банки і банківську діяльність», відносини банку з клієнтом регулюються законодавством України, нормативно-правовими актами Національного банку України та угодами (договорами) між клієнтом та банком. AT КБ «ПриватБанк»,

Outcome: dismissed