Jurisdiction: civil
Date: 2025-10-15 00:00:00

Товариство з обмеженою відповідальністю «Укр Кредит Фінанс», в інтересах якого діє представник\~ Підлетейчук М. М., звернулось до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області з позовною заявою до [PERSON] про стягнення заборгованості за кредитним договором. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що 30.09.2024 між ТОВ «Укр Кредит Фінанс» і [PERSON] за допомогою веб-сайту (creditkasa.com.ua), який є сукупністю інформаційних та телекомунікаційних систем ТОВ «Укр Кредит Фінанс», було укладено електронний договір про відкриття кредитної лінії № 1453-9652, сума кредиту складає 7500,00 грн. Позивач стверджує, що відповідачу було надано одноразовий ідентифікатор для підписання кредитного договору, підтвердження ознайомлення з правилами та інших супутніх документів. Відповідно до умов кредитного договору позивач взяв на себе зобов`язання надати відповідачу кредит для задоволення особистих потреб, на наступних умовах: сума кредиту\~7500,00 грн, строк кредитування 365 днів, базовий період 30 днів, промо % ставка 0,70 % в день, стандартна % ставка - 1,00 % в день. Позивач повідомляє, що виконав взяті на себе зобов`язання в повному обсязі, надавши відповідачу кредитні кошти відповідно до умов укладеного кредитного договору, через партнера АТ КБ «Приватбанк» видав відповідачу кредитні кошти на картковий рахунок вказаний відповідачем в особистому кабінеті, що підтверджується довідкою АТ КБ «Приватбанк» про перерахування коштів від ТОВ «Укр Кредит Фінанс» через систему платежів LiqPay на карту отримувача (відповідача). Станом на 05.05.2025 загальний розмір заборгованості [PERSON] за кредитним договором становить 22571,50 грн, що складається з заборгованості за кредитом в розмірі 7500,00 грн, заборгованості за нарахованими процентами 13456,50 грн, заборгованості по комісії 1125,00 грн, заборгованості по штрафам 490,00 грн. Позивач покликається на правомірність нарахування ним комісії та штрафу, враховуючи внесення змін до Закону України «Про споживче кредитування», відповідно до яких норми закону, що передбачали звільнення від відповідальності перед кредитодавцем за прострочення виконання зобов`язань, не застосовуються до договорів про споживчий кредит, що укладені з 23.01.2024. Враховуючи вищезазначене, просить суд стягнути з відповідача на його користь заборгованість за кредитним договором № 1453-9652 від 30.09.2024 у загальному розмірі 22571,50 грн, яка складається із: заборгованості за кредитом в розмірі 7500,00 грн, заборгованості за нарахованими процентами 13456,50 грн, заборгованості по комісії 1125,00 грн, заборгованості по штрафам 490,00 грн. Ухвалою суду від 10.07.2025 відкрито провадження у справі, постановлено розгляд справи здійснювати у порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін та призначено судове засідання для розгляду справи по суті. У судове засідання представник позивача не з`явився. Одночасно з поданням позовної заяви, заявив клопотання про розгляд справи за відсутності представника позивача, проти ухвалення судом заочного рішення в справі не заперечує, просить задовольнити позовні вимоги в повному обсязі. Відповідач у судове засідання повторно не з`явився, хоча повідомлявся судом належним чином про дату, час та місце розгляду справи за адресою місця проживання, зареєстрованою у встановленому законом порядку та вважається належно повідомленим про судовий розгляд на підставі п. 4 ч. 8 ст.\~128\~Цивільного процесуального\~кодексу України (далі ЦПК України). Заяв про розгляд справи без його участі або про відкладення розгляду справи на адресу суду не надходило. Відзив на позовну заяву відповідачем до суду не подано. За загальним правилом ч. 1ст.\~223\~ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. При цьому відповідно до частини четвертої названої статті Кодексу у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення). З огляду на викладене та враховуючи одночасне існування умов, перелічених у ч. 1 ст. 280 ЦПК України, визнавши достатніми наявні в справі матеріали для встановлення прав і взаємовідносин сторін, суд за згодою представника позивача, наданою у письмовому клопотанні про розгляд справи без участі, вважає за можливе розглянути справу за відсутності належно повідомленого про судове засідання відповідача у порядку заочного провадження з дотриманням встановлених законом вимог і постановити заочне рішення. У зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо за положеннями ЦПК України розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України. Дослідивши матеріали справи, оцінивши зібрані докази, заслухавши учасників справи, судом встановлено таке. Відповідно до ст.\~\~6, ч. 1 ст.\~\~627 Цивільного кодексу України\~\~(далі -\~ЦК України) сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог\~\~Цивільного кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості. Статтею 628 ЦК України\~\~передбачено, що зміст договору становлять умови (пункти), визначені\~\~на\~\~розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Відповідно до ч. 1, 2 ст.\~207\~ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах (у тому числі електронних), у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони, або надсилалися ними до інформаційно-телекомунікаційної системи, що використовується сторонами. У разі якщо зміст правочину зафіксований у кількох документах, зміст такого правочину також може бути зафіксовано шляхом посилання в одному з цих документів на інші документи, якщо інше не передбачено законом. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо воля сторін виражена за допомогою телетайпного, електронного або іншого технічного засобу зв`язку. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). Згідно ст. 12 Закону України «Про електронну комерцію», якщо відповідно до акта цивільного законодавства або за домовленістю сторін електронний правочин має бути підписаний сторонами, моментом його підписання є використання: електронного підпису або електронного цифрового підпису відповідно до Закону України «Про електронний цифровий підпис», за умови використання засобу електронного цифрового підпису усіма сторонами електронного правочину; електронного підпису одноразовим ідентифікатором, визначеним цим Законом; аналога власноручного підпису (факсимільного відтворення підпису за допомогою засобів механічного або іншого копіювання, іншого аналога власноручного підпису) за письмовою згодою сторін, у якій мають міститися зразки відповідних аналогів власноручних підписів (ст. 12 Закону України «Про електронну комерцію»). Частиною 1\~\~ст. 638 ЦК України\~\~встановлено, що істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. У\~\~ст. 526 ЦК України\~\~передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього\~\~Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Кредитний\~\~договір укладається у письмовій формі.\~\~Кредитний\~\~договір, укладений з недодержанням письмової форми, є нікчемним (ст. 1055 ЦК України). Відповідно до ч. 1\~\~ст. 1054 ЦК України\~\~за\~\~кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та\~\~на\~\~умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. До відносин за\~\~кредитним договором застосовуються положення параграфа 1 цієї глави, якщо інше не встановлено цим параграфом і не випливає із суті\~\~кредитним договору. Статтею 1046 ЦК України\~\~передбачено, що за договором позики одна сторона (позикодавець) передає у власність другій стороні (позичальникові) грошові кошти або інші речі, визначені родовими ознаками, а позичальник зобов`язується повернути позикодавцеві таку ж суму грошових коштів (суму позики) або таку ж кількість речей того ж роду та такої ж якості. Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками. Частиною 1\~\~ст. 1048 ЦК України\~\~визначено, що позикодавець має право\~\~на\~\~одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається\~\~на\~\~рівні облікової ставки Національного банку України. У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики. Згідно із ч. 1\~\~ст. 1049 ЦК України\~\~позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Якщо договором не встановлений строк повернення позики або цей строк визначений моментом пред`явлення вимоги, позика має бути повернена позичальником протягом тридцяти днів від дня пред`явлення позикодавцем вимоги про це, якщо інше не встановлено договором. Згідно з ч. 1\~\~ст. 1048 ЦК України, позикодавець має право\~\~на\~\~одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається\~\~на\~\~рівні облікової ставки Національного банку України. У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики. Процентна ставка за кредитом може бути фіксованою або змінюваною. Тип процентної ставки визначається\~\~кредитним\~\~договором. Розмір процентів, тип процентної ставки (фіксована або змінювана) та порядок їх сплати за\~\~кредитним\~\~договором визначаються в договорі залежно від\~\~кредитного\~\~ризику, наданого забезпечення, попиту і пропозицій, які склалися\~\~на\~\~кредитному\~\~ринку, строку користування кредитом, розміру облікової ставки та інших факторів\~\~на\~\~дату укладення договору (ч. 1, 2\~\~ст. 1056-1 ЦК України). Матеріалами справи підтверджено отримання відповідачем від позивача кредитних коштів, які відповідач повинен був повернути ТОВ «Укр Кредит Фінанс» згідно умов договору, що підтверджується довідкою АТ КБ «Приватбанк» про перерахування суми кредиту №1453-9652 від 30.09.2024 року від ТОВ «Укр Кредит Фінанс» через систему платежів LiqPay на карту відповідача. Однак, погашення відповідачем сум в межах\~\~кредитної заборгованості відбувалось з порушенням встановленого графіку, внаслідок чого виникла прострочена заборгованість за кредитом, що стало підставою для звернення позивача з відповідним позовом до суду про стягнення наявної заборгованості станом на 05.05.2025 у загальному розмірі 22571,50 грн, з яких заборгованість за кредитом в розмірі 7500,00 грн, заборгованість за нарахованими процентами 13456,50 грн, заборгованість по комісії 1125,00 грн, заборгованість по штрафах 490,00 грн. Відповідачем не надано суду доказів повернення позивачу заборгованості за кредитом. Згідно зі\~ст. 629 ЦК України\~договір є обов`язковим для виконання сторонами. Згідно зі\~\~ст. 526\~ЦК України,\~\~\~зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом (ст. 525 ЦК України). Частиною 1\~\~ст. 625 ЦК України\~\~передбачено, що боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Відповідно до\~\~ст. 527 ЦК України\~\~боржник зобов`язаний виконати свій обов`язок, а кредитор - прийняти виконання особисто, якщо інше не встановлено договором або законом, не випливає із суті зобов`язання чи звичаїв ділового обороту. Кожна із сторін у зобов`язанні має право вимагати доказів того, що обов`язок виконується належним боржником або виконання приймається належним кредитором чи уповноваженою\~\~на\~\~це\~\~особою, і несе ризик наслідків непред`явлення такої вимоги. Статтею 599 ЦК України\~\~встановлено, що зобов`язання припиняється виконанням, проведеним належним чином. Враховуючи викладене, вимога позивача про стягнення заборгованості за кредитом в сумі 7500,00 грн є правомірною та обґрунтованою, відтак підлягає задоволенню у повному обсязі. Розглянувши позовні вимоги позивача про стягнення з відповідача 13456,50 грн - залишку заборгованості за процентами, та 1125,00 грн заборгованості по комісії, суд дійшов висновку про їх обґрунтованість, враховуючи умови укладеного договору та приписи ст. ст.\~\~526,\~\~1048,\~\~1054\~ЦК України та Закону України «Про споживче кредитування»\~. Отже, такі вимоги підлягають задоволенню у повному обсязі. Що стосується стягнення неустойки, суд зазначає, що згідно пункту 18\~розділу «Прикінцеві та перехідні положення» ЦК України\~у період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування у разі прострочення позичальником виконання грошового зобов`язання за договором, відповідно до якого позичальнику було надано кредит (позику) банком або іншим кредитодавцем (позикодавцем), позичальник звільняється від відповідальності, визначеної\~статтею 625 цього Кодексу, а також від обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за таке прострочення. Установити, що неустойка (штраф, пеня) та інші платежі, сплата яких передбачена відповідними договорами, нараховані включно з 24 лютого 2022 року за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) за такими договорами, підлягають списанню кредитодавцем (позикодавцем). Указом Президента України №64/2022 від 24.02.2022\~в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, в подальшому його дія неодноразово продовжувалася. Оскільки пеня (неустойка) нарахована у період дії в Україні воєнного стану, то відповідач як позичальник на підставі п. 18\~розділу «Прикінцеві та перехідні положення» ЦК України\~в будь-якому випадку звільняється від обов`язку сплати на користь позивача, а тому в задоволенні позовних вимог в цій частині слід відмовити. Таким чином, оскільки відповідач взяті на себе зобов`язання щодо повернення отриманих коштів за укладеним договором належним чином не виконав, суд приходить до висновку, що позовні вимоги про стягнення заборгованості за пенею підлягають до задоволення частково. Відповідно до\~статті 141 ЦПК\~з відповідача підлягає стягненню судовий збір\~пропорційно розміру задоволених позовних вимог (2422,4 * 18392,8 /22571,50) 2369,593 грн.

Outcome: partial