Jurisdiction: civil
Date: 2025-10-14 00:00:00

В травні 2025 року позивач, через свого представника адвоката Розумовського О.А., звернулась до суду з позовом в якому просить зняти арешт, скасувавши обтяження в Єдиному реєстрі заборон відчуження об`єктів нерухомого майна: тип обтяження: арешт; реєстраційний номер обтяження: 1286380; зареєстрований 08.09.2004 реєстратором: Броварська районна державна нотаріальна контора; підстава обтяження: постанова, б/н, 20.11.2001, Державна виконавча служба Броварського району, вх. 2173; об`єкт обтяження: невизначене майно, все майно; власник: [PERSON] , причина відсутності коду: архівний запис; додаткові дані: архівний номер: 3922063KIEV471, архівна дата: 04.12.2001, дата виникнення: 04.12.2001, №121475-2194, внутр. № FF0192252DF221318251, коментар: № 86. Позовні вимоги обґрунтовує тим, що наприкінці січня 2025 року позивач отримала спадщину після смерті своєї матері, яка складається із 1/5 частки у праві власності на квартиру [ADDRESS] . На початку березня 2025 року, позивач звернулась до державного нотаріуса Другої Миколаївської державної нотаріальної контори Миколаївської області Герасименко А.В. з метою відчуження належної їй частки квартири на ім`я своєї доньки. Проте нотаріус повідомив, що не зможе посвідчити договір дарування частки квартири, оскільки згідно відомостей з Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна на невизначене майно невідомої позивачу особи, прізвище, ім`я та по батькові якої повністю співпадають із її прізвищем, ім`ям та по батькові, Броварською районною державною нотаріальною конторою накладено обтяження у вигляді арешту, підстава обтяження: постанова Державної виконавчої служби Броварського району б/н, 20.11.2001, реєстраційний номер обтяження: 1286380; об`єкт обтяження: невизначене майно, все майно; власник: [PERSON] , причина відсутності коду: архівний запис; додаткові дані: архівний номер: 3922063KIEV471, архівна дата: 04.12.2001, дата виникнення: 04.12.2001, № реєстру: 121475-2194, внутр. № FF0192252DF221318251, коментар: № [NUMBER] . При цьому, у Єдиному реєстрі заборон відчуження нерухомого майна, крім прізвища, ім`я та по батькові, жодних інших конкретизуючих або ідентифікуючих даних не зазначено. Державний нотаріус Герасименко А.В. надіслала запит до Броварського відділу державної виконавчої служби у Броварському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), із проханням надати інформацію стосовно конкретної особи, на майно якої накладено арешт. Начальник Броварського відділу ДВС повідомив, що надати ідентифікуючі дані відносно [PERSON] , а саме РНОКПП чи дату народження, не являється можливим, оскільки такі відомості в АСВП відсутні, дослідити паперові матеріали виконавчого провадження не являється можливим у зв`язку із їх знищенням. У позивача не має ніякого майна за межами Миколаївської області, тому остання не мала жодного відношення ані до Державної виконавчої служби Броварського району Київської області, ані до Броварської районної державної нотаріальної контори, тим паче позивач не має відношення до адреси, зазначеної у Єдиному реєстрі заборон відчуження об`єктів нерухомого майна, а саме: [ADDRESS] . За такого, на момент реєстрації обтяження, було як мінімум двоє громадян України з ідентичним прізвищем ім`ям та по-батькові « [PERSON] », однак з різними реєстраційними номерами облікової картки платника податків, місцями реєстрації місця проживання та датою народження. З огляду на те, що позивач є зовсім іншою особою, ніж особа, щодо якої відповідачем накладено арешт на невизначене майно, а тому безпідставно перенесені до Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна відомості про обтяження нерухомого майна, що належить позивачу, порушують її право власності на вільне розпорядження своїм майном тощо. За такого порушені права позивача підлягають судовому захисту шляхом скасування державної реєстрації обтяжень у вигляді арешту нерухомого майна тощо. Представник Броварського відділу державної виконавчої служби у Броварському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) надала до суду відзив на позовну заяву в якому просила у задоволенні позовних вимог відмовити у повному обсязі. В обґрунтування відзиву посилається на те, що станом на 23.05.2025 ані з матеріалів позовної заяви, ані з тієї інформації, яка є в розпорядження відділу не встановлено факт наявності повного виконання рішення суду в межах якого було вжито захід забезпечення виконання, а саме накладення арешту та внесення номеру обтяження до Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна 1286380. Тому зняття арешту призведе до порушення норм чинного законодавства, принципів гарантування виконання судових рішень, порушення прав стягувача в межах виконавчого провадження, в якому було накладено арешт. Оскільки зі змісту позовної заяви випливає, що позивач не є тією особою, яка є/була боржником за рішенням суду, доречним було б не зняття арешту, а саме внесення змін до реєстраційного номеру обтяження. Представник Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Київоблгаз» надала до суду відзив на позовну заяву в якому просила у задоволенні позовних вимог відмовити. В обґрунтування своєї позиції вказала, що договірні відносини між позивачем та Акціонерним товариством «Оператор газорозподільної системи «Київоблгаз» відсутні та не мали місця взагалі. Крім того, відповідач не звертався із заявою про відкриття виконавчого провадження щодо позивача до Броварського відділу державної виконавчої служби у Броварському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) чи будь-якого іншого відділу державної виконавчої служби. Позивачем не надано жодного доказу на підтвердження невизнання або оспорювання його прав та яким чином відповідач порушив права та інтереси. Акціонерне товариство «Оператор газорозподільної системи «Київоблгаз» не мало та не має жодної матеріальної і процесуальної заінтересованості щодо майна позивача. За таких обставин, позовні вимоги є необґрунтованими, не доведеними та такими, що не підлягають задоволенню в повному обсязі. Ухвалою Інгульського районного суду міста Миколаєва від 15.05.2025 вищевказану позовну заяву прийнято до розгляду, та відкрито провадження в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням учасників справи. Ухвалою суду від 27.08.2025, за заявою позивача, до участі в справі в якості співвідповідача залучено Акціонерне товариство «Оператор газорозподільної системи «Київоблгаз». У судове засідання, призначене на 23.09.2025, сторони не з`явилися, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином. Представник позивача надав до суду заяву в якій просив розгляд справи провести за його відсутності та відсутності позивача. Броварський відділ\~державної виконавчої\~служби у\~Броварському районі\~Київської області\~Центрального міжрегіонального\~управління Міністерства\~юстиції (м.\~Київ)\~ свого представника у судове засідання не направив, причини його неявки не повідомив. В свою чергу, у відзиві на позовну заяву представник відповідача просила розгляд справи провести за її відсутності. Представник Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Київоблгаз» надала до суду заяву в якій просила розгляд справи провести за її відсутності за наявними матеріалами. Третя особа свого представника у судове засідання не направила, причини його неявки не повідомила, в матеріалах справи міститься заява представника третьої особи від 28.07.2025 в якій вона просить розгляд справи провести за її відсутності. Згідно вимог\~статті 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього\~Кодексу\~розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. За вимогами частини п`ятої\~статті 268 ЦПК України, датою ухвалення рішення є дата його складання. Суд, дослідивши матеріали справи і оцінивши наявні в ній докази, дійшов наступного. Судом встановлено, що [PERSON] отримала спадщину після смерті своєї матері [PERSON] , померлої [INFO] , яка складається з 1/5 частки в праві власності на квартиру [ADDRESS] , що підтверджується свідоцтвом про право на спадщину за законом від 31.01.2025, посвідченим державним нотаріусом Другої миколаївської державної нотаріальної контори Миколаївської області Герасименко А.В. Відповідно до змісту позовної заяви, позивач звернулась до державного нотаріуса Другої Миколаївської державної нотаріальної контори Миколаївської області Герасименко А.В. з метою відчуження належної їй частки квартири на ім`я своєї доньки. Проте нотаріус повідомив, що не зможе посвідчити договір дарування частки квартири, оскільки згідно відомостей з Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна на невизначене майно невідомої позивачу особи, прізвище, ім`я та по батькові якої повністю співпадають із її прізвищем, ім`ям та по батькові, Броварською районною державною нотаріальною конторою накладено обтяження у вигляді арешту, підстава обтяження: постанова Державної виконавчої служби Броварського району б/н, 20.11.2001, реєстраційний номер обтяження: 1286380; об`єкт обтяження: невизначене майно, все майно; власник: [PERSON] , причина відсутності коду: архівний запис; додаткові дані: архівний номер: 3922063KIEV471, архівна дата: 04.12.2001, дата виникнення: 04.12.2001, № реєстру: 121475-2194, внутр. № FF0192252DF221318251, коментар: № [NUMBER] . При цьому, у Єдиному реєстрі заборон відчуження нерухомого майна, крім прізвища, ім`я та по батькові жодних інших конкретизуючих або ідентифікуючих даних не зазначено. Вказані обставини підтверджуються відомостями з Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна, інформаційна довідка №427076993 від 15.05.2025. Відповідно до відповіді Броварського відділу державної виконавчої служби у Броварському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) №25920 від 03.03.2025, наданої на запит представника позивача, надати ідентифікуючі дані відносно [PERSON] , а саме РНОКПП чи дату народження, не являється можливим, оскільки такі відомості в Автоматизованій системі виконавчого провадження відсутні, дослідити паперові матеріали виконавчого провадження не являється можливим у зв`язку із їх знищенням. На запит адвоката Розумовського О.А. про надання інформації про ідентифікуючі дані постанови б/н від 20.11.2001 ДВС Броварського району Київської області до Філії №1 Київського обласного державного нотаріального архіву, було надано відповідь про неможливість її надання саме адвокату. 22.04.2025 Броварський відділ державної виконавчої служби у Броварському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) надав представнику позивача відповідь за №49204 згідно з якою зареєстрованих відділом виконавчих документів, боржником яких вказана [PERSON] , [INFO] , РНОКПП [NUMBER] , - не виявлено, отже відомості щодо видачі відповідних процесуальних документів про застосування заходів примусового виконання до зазначеної особи у АСВП відсутні. Відповідно до\~наданої Філією\~№1\~Київського обласного\~державного нотаріального\~архіву на\~виконання ухвали\~ суду\~копії постанови\~про арешт\~майна боржника\~та оголошення\~заборони на\~його відчуження Державної\~виконавчої служби\~Броварського районного\~управління юстиції\~Київської області від 20.11.2001, державним виконавцем Чинивською З.В. при примусовому виконанні виконавчого листа №2-795, виданого 27.08.2001 Броварським міськрайонним судом Київської області про стягнення з [PERSON] на користь ВАТ «Київоблгаз» 3662,08 грн. постановлено накласти арешт на все майно, що належить [PERSON] , проживаючої в [ADDRESS] . Жодних інших ідентифікуючих даних особи не зазначено. Крім того, в своєму відзиві Акціонерне товариство «Оператор газорозподільної системи «Київоблгаз» зазначило, що договірні відносини між ним та позивачем відсутні та взагалі не мали місце. Згідно з частиною першою статті 4 ЦПК України\~кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Частиною другою статті 15 ЦК України\~передбачено, що кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Стаття 16 ЦК України передбачає, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Статтею 41 Конституції України\~визначено, що кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю. Відповідно до статті 1 Першого Протоколу\~Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод\~кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений майна інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом або загальними принципами міжнародного права. Статтею 10 Загальної декларації прав людини визначено, що кожна людина має право володіти майном як одноособово, так і разом з іншими. Ніхто не може бути безпідставно позбавлений свого майна. Згідно із частиною першою\~статті 316 ЦК України\~правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб. Відповідно до\~статті 317 ЦК України\~власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном. На зміст права власності не впливають місце проживання власника та місцезнаходження майна. За змістом приписів\~статті 319 ЦК України\~власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. Усім власникам забезпечуються рівні умови здійснення своїх прав. Частина перша\~статті 321 ЦК України\~встановлює, що право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном (стаття 391 ЦПК України). Обтяженням є заборона розпоряджатися та/або користуватися нерухомим майном, яка встановлена або законом, або актами уповноважених на це органів державної влади, їх посадових осіб або яка виникає на підставі договорів (стаття 2 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень»). За частиною другою статті 19 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» державна реєстрація обтяжень здійснюється на підставі: встановленої законом заборони користування та/або розпорядження нерухомим майном; рішень судів, що набрали законної сили. Згідно\~зі статтею 26 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» записи до Державного реєстру прав вносяться на підставі прийнятого рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень. У разі скасування на підставі рішення суду рішення про державну реєстрацію прав до Державного реєстру прав вноситься запис про скасування державної реєстрації прав. Відповідно до частини першої та другої\~статті 59 Закону України «Про виконавче провадження»\~особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту. У разі набрання законної сили судовим рішенням про зняття арешту з майна боржника арешт з такого майна знімається згідно з постановою виконавця не пізніше наступного дня, коли йому стало відомо про такі обставини. У разі виявлення порушення порядку накладення арешту, встановленого цим Законом, арешт з майна боржника знімається згідно з постановою начальника відповідного відділу державної виконавчої служби, якому безпосередньо підпорядкований державний виконавець. Відповідно до частини четвертої, п`ятої\~статті 59 Закону України «Про виконавче провадження»\~підставами для зняття виконавцем арешту з усього майна (коштів) боржника або його частини є: 1) отримання виконавцем документального підтвердження, що рахунок боржника має спеціальний режим використання та/або звернення стягнення на такі кошти заборонено законом; 2) надходження на рахунок органу державної виконавчої служби, рахунок приватного виконавця суми коштів, стягнених з боржника (у тому числі від реалізації майна боржника), необхідної для задоволення вимог усіх стягувачів, стягнення виконавчого збору, витрат виконавчого провадження та штрафів, накладених на боржника; 3) отримання виконавцем документів, що підтверджують про повний розрахунок за придбане майно на електронних торгах; 4) наявність письмового висновку експерта, суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання щодо неможливості чи недоцільності реалізації арештованого майна боржника у зв`язку із значним ступенем його зношення, пошкодженням; 5) відсутність у строк до 10 робочих днів з дня отримання повідомлення виконавця, зазначеного у частині шостій\~статті 61 цього Закону, письмової заяви стягувача про його бажання залишити за собою нереалізоване майно; 6) отримання виконавцем судового рішення про скасування заходів забезпечення позову; 7) погашення заборгованості із сплати періодичних платежів, якщо виконання рішення може бути забезпечено в інший спосіб, ніж звернення стягнення на майно боржника; 8) отримання виконавцем документального підтвердження наявності на одному чи кількох рахунках боржника коштів, достатніх для виконання рішення про забезпечення позову; 9) підстави, передбачені пунктом 1-2 розділу XIII "Прикінцеві та перехідні положення" цього Закону; 10) отримання виконавцем від Державного концерну "Укроборонпром", акціонерного товариства, створеного шляхом перетворення Державного концерну "Укроборонпром", державного унітарного підприємства, у тому числі казенного підприємства, яке є учасником Державного концерну "Укроборонпром" або на момент припинення Державного концерну "Укроборонпром" було його учасником, господарського товариства, визначеного частиною першою\~статті 1 Закону України "Про особливості реформування підприємств оборонно-промислового комплексу державної форми власності", звернення про зняття арешту в порядку, передбаченому\~статтею 11 Закону України "Про особливості реформування підприємств оборонно-промислового комплексу державної форми власності". У всіх інших випадках арешт може бути знятий за рішенням суду. Аналіз зазначених норм дає підстави дійти висновку, що арешт майна боржника є заходом звернення стягнення на майно боржника, який застосовується для забезпечення реального виконання рішення, що підлягає примусовому виконанню. Наявність протягом тривалого часу не скасованого арешту на майно особи, за умови відсутності виконавчого провадження та майнових претензій з боку стягувача, є невиправданим втручанням у право особи на мирне володіння своїм майном. Подібні висновки викладені у постановах Верховного Суду від 07.07.2021 у справі №2-356/12 (провадження № 61-5972св19), від 03.11.2021 у справі № 161/14034/20 (провадження № 61-1980св21), від 22.12.2021 у справі № 645/6694/15 (провадження № 61-18160св19). Відповідно до пункту 2 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» від 03.06.2016 № 5 позов про зняття арешту з майна може бути пред`явлений власником, а також особою, яка володіє на підставі закону чи договору» або іншій законній підставі майном, що не належить боржнику (речове право на чуже майно). Відповідачами в справі є боржник, особа, в інтересах якої накладено арешт на майно, а в окремих випадках - особа, якій передано майно, якщо воно було реалізоване. Як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, має бути залучено відповідний орган державної виконавчої служби, а також відповідний орган доходів і зборів, банк або іншу фінансову установу, які у випадках, передбачених законом, виконують судові рішення. Згідно зі статями 12,13 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, при цьому суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд має право збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи лише у випадках, коли це необхідно, зокрема, для захисту малолітніх чи неповнолітніх осіб. У відповідності до вимог статей 76 - 79 ЦПК України доказуванню підлягають обставини (факти), які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо який у учасників справи, виникає спір. Доказування по цивільній справі, як і судове рішення не може ґрунтуватися на припущеннях. Згідно з частинами п`ятою, шостою статті 81 ЦПК України докази подаються сторонами та іншими учасниками справи, а доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. У частині першій статті 82 ЦПК України встановлено, що обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Обставини, які визнаються учасниками справи, зазначаються в заявах по суті справи, поясненнях учасників справи, їхніх представників. Судом встановлено, що при накладенні обтяження на майно особи прізвище, ім`я та по-батькові якої повністю співпадає з прізвищем ім`ям та по-батькові позивача, помилково обтяжено все спадкове майно, яке належить позивачу. Із доданого до позову копії паспорту [PERSON] , [INFO] , (паспорт [NUMBER] ) позивач за адресою: [ADDRESS] з 01.12.1994. Спадщина позивачем на квартиру, на яку накладено обтяження, прийнято позивачем 31.01.2025, що підтверджується свідоцтвом про спадщину за законом, відповідно до якого 1/5 частки квартири належала спадкодавцю [PERSON] на підставі свідоцтва про право власності на житло, виданого 24.05.1994 Відділом приватизації житлового фонду Херсонського відділення Одеської залізниці. Із Єдиного державного реєстру судових рішень судом встановлено наявність в реєстрі лише одного судового рішення відносно особи з прізвищем та ініціалами [PERSON] , яке прийнято Броварським міськрайонним судом Київської області це судовий наказ від 11.02.2020 у справі №\~361/428/20 про стягнення з [PERSON] , [INFO] , ідентифікаційний номер [NUMBER] , яка зареєстрована за адресою: [ADDRESS] ,\~на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Київоблгаз Збут» заборгованість за послуги з постачання природного газу за період з 01 липня 2018 року по 01 грудня 2019 року в розмірі 11825. Таким чином, дослідженими судом доказами підтверджується, помилкове накладення арешту на майно позивача [PERSON] , яка народилася [INFO] , ідентифікаційний номер [NUMBER] , що порушує права позивача як власника майна, оскільки наявність обтяження майна позбавляє її в повній мірі реалізувати право власності на вказане майно. Крім того, суд констатує, що за обставинами даної справи наявність протягом тривалого часу (більше 20 років) нескасованого арешту, за умови відсутності доказів його накладення саме на майно позивача по даній справі, є невиправданим втручанням у право позивача на мирне володіння своїм майном. На підставі вищевикладеного, враховуючи, що позивач позбавлений можливості реалізувати свої права на нерухоме майно, як власник, у зв`язку із наявністю зазначеного вище обтяження, яке, як встановлено судом, накладено помилково, неможливість скасування арешту в позасудовому порядку, позовні вимоги підлягають задоволенню у повному обсязі, оскільки іншим шляхом відновити порушені права позивача неможливо.

Outcome: approved