Jurisdiction: civil
Date: 2025-10-12 00:00:00

Державна екологічна інспекція Південного округу (Запорізька та Херсонська області), в особі представника Остапенко О.І., за допомогою підсистеми «Електронний суд», звернулась до суду з позовом до [PERSON] , про відшкодування шкоди, посилаючись на те, що громадським інспектором з охорони довкілля [PERSON] встановлено, що 06.11.2022 р. [PERSON] порушено вимоги ст.ст. 9, 10 Закону України «Про рослинний світ», ст. 69 Лісового кодексу України, тим, що в лісосмузі в с. Новопетрівка, Запорізького району Запорізької області, здійснено незаконне знесення (без дозвільних документів) одного сухостійного дерева породи «клен» до ступеня припинення росту, діаметром у корі біля шийки кореня складає біля 46 см. За фактом порушення природоохоронного законодавства відносно [PERSON] було складено протокол про адміністративне правопорушення № Г-00054 від 06.11.2022 року. Постановою про накладення адміністративного стягнення, від 14.11.2022 року №43/05/2-09 [PERSON] притягнуто до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого\~ст.\~65-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення\~та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 510 грн. Штраф сплачений. Результатом протиправної поведінки відповідача та порушення ним природоохоронного законодавства України, стало спричинення державі шкоди у розмірі 6392 грн. 91 коп. Розрахунок шкоди здійснено відповідно до\~Постанови Кабінету Міністрів України від 23.07.2008 № 665 «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу», у зв`язку із чим позивач був вимушений звернутись до суду з позовом та просив стягнути з [PERSON] \~на користь держави\~6392 грн. 91 коп.\~спричиненої шкоди, та витрати по сплаті судового збору у розмірі 3028,00 грн. Заочним рішенням Запорізького районного суду Запорізької області від 14.04.2025 р. позовні вимоги Державної екологічної інспекції Південного округу (Запорізька та Херсонська області) було задоволено та стягнуто з [PERSON] на користь держави в особі Державної екологічної інспекції Південного округу (Запорізька та Херсонська області) суму збитків, заподіяних державі внаслідок порушення вимог природоохоронного законодавства у розмірі\~6392,91 грн., а також понесені судові витрати зі сплати судового збору в розмірі 3028,00 грн. (а.с.40-41). Не погоджуючись з рішенням суду 23.05.2025 р.\~відповідачем [PERSON] було подано заяву про перегляд заочного рішення (а.с.46-47). Ухвалою Запорізького районного суду Запорізької області від 12.08.2025 заочне рішення Запорізького районного суду Запорізької області від 14.04.2025 р. скасовано (а.с.67). Ухвалою суду від 15.08.2025 р. цивільну справу після скасування заочного рішення прийнято до провадження та відкрито провадження у справі з повідомленням (викликом) сторін (а.с.70). В судове засідання сторони не з`явились. Представником позивача за допомогою підсистеми електронний суд на електронну адресу суду надіслано заяву про розгляд справи без їх участі. Позовні вимоги підтримав у повному обсязі, просив суд їх задовольнити, проти ухвалення заочного рішення не заперечує (а.с.79). Відповідач [PERSON] до суду не з`явився, про місце та час розгляду справи був повідомлений належним чином у відповідності, шляхом направлення судової повістки засобами поштового зв`язку (а.с.74). Крім того, відповідача було повідомлено шляхом телефонограми на номер мобільного телефону належного відповідачу, яку отримано особисто відповідачем (а.с.78). Повідомлень щодо поважності причин його відсутності, заяви про слухання справи за його відсутністю та відзиву на позов до суду не надходило. Відповідно до вимог ст. 44 ЦПК України учасники судового розгляду повинні добросовісно користуватися своїми правами. Тому, суд вважає, що відповідач повторно не з`явився в судове засідання без поважаних причин. Відповідно до ч. 8 ст. 178, ч. 2 ст. 191 ЦПК України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений законом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами. За таких обставин на підставі ст. 280 ЦПК України суд розглядає справу в заочному провадженні, без участі сторін і на підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України без технічної фіксації процесу. Суд, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, встановив наступні обставини та дійшов до наступних висновків. Згідно з ст. 12, 13, 81 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим кодексом. Судом встановлено, що згідно протоколу про адміністративне правопорушення № Г-00054 від 06.11.2022 року, складеного відносно [PERSON] за\~ст. 65-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення,\~ [PERSON] 06.11.2024 р. о 12 год. 38 хв. в лісосмузі біля с. Новопетрівка, Запорізького району Запорізької області, за виїздом з села, за допомогою механічної бензопили вишневого кольору спиляв одне сухостійне дерево породи клен з діаметром біля шийки кореня 46 см, без дозвільних документів на спіл дерева,\~чим порушив вимоги\~ст. 69 Лісового кодексу України, ст.ст. 9,\~10\~Закону України\~«Про рослинний\~світ» (а.с.16). Постановою про накладення адміністративного стягнення від\~14.11.2022 року №43/05/2-09 [PERSON] \~притягнуто до адміністративної відповідальності, передбаченої\~ст. 65-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення, з призначенням штрафу в розмірі 510 грн., яку відповідачем в установленому порядку не оскаржено, штраф сплачено, що підтверджується відповідною квитанцією (а.с.12,14). 06.12.2022 державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Державної екологічної інспекції Південного округу (Запорізька та Херсонська області) Мельником І. проведено розрахунок розміру шкоди, заподіяної позивачу внаслідок незаконного вирубування одного сухостійного дерева породи клен у Запорізькій області, Запорізькому районі, поблизу с. Новопетрівка, загальна сума збитків складає\~6392 грн. 91 коп. (а.с.17). З метою досудового врегулювання спору Державною екологічною інспекцією Південного округу на адресу відповідача 08.12.2022 направлено лист про добровільне відшкодування збитків, спричинених державі внаслідок порушення вимог природоохоронного законодавства, у розмірі\~6392 грн. 91 коп., який залишений відповідачем без задоволення (а.с.15). Відповідно до ст. 13 Конституції України, земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією. Кожний громадянин має право користуватися природними об`єктами права власності народу відповідно до закону. Статтею 66 Конституції України визначено, що кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки. Відповідно до ст. 13 Цивільного кодексу України, при здійсненні своїх прав особа зобов`язана утримуватися від дій, які могли б порушити права інших осіб, завдати шкоди довкіллю або культурній спадщині. Статтею 293 ЦК України передбачено, що діяльність фізичної та юридичної особи, що призводить до нищення, псування, забруднення довкілля, є незаконною. Кожен має право вимагати припинення такої діяльності. Згідно із ст. 40 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», використання природних ресурсів громадянами, підприємствами, установами та організаціями здійснюється з додержанням обов`язкових екологічних вимог: здійснення заходів щодо запобігання псуванню, забрудненню, виснаженню природних ресурсів, негативному впливу на стан навколишнього природного середовища. Згідно зі ст. 10 Закону України «Про рослинний світ» спеціальне використання природних рослинних ресурсів здійснюється за дозволом юридичними або фізичними особами для задоволення їх виробничих та наукових потреб, а також з метою отримання прибутку від реалізації цих ресурсів або продуктів їх переробки. Відповідно до ст. 69 Лісового кодексу України спеціальне використання лісових ресурсів на виділеній лісовій ділянці проводиться за спеціальним дозволом - лісорубний квиток або лісовий квиток, що видається безоплатно. Статтею 40 Закону України «Про рослинний світ» передбачено, що порушення законодавства про рослинний світ тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність згідно з законами України. Відповідальність за порушення законодавства про рослинний світ несуть особи, винні, зокрема, у: самовільному спеціальному використанні природних рослинних ресурсів; порушенні правил загального використання природних рослинних ресурсів; протиправному знищенні або пошкодженні об`єктів рослинного світу. Відповідно до ст. 41 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» економічні заходи забезпечення охорони навколишнього природного середовища передбачають відшкодування в установленому порядку збитків, завданих порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища. Згідно із ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів. Відповідно до ст. 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації, як правило, в повному обсязі без застосування норм зниження розміру стягнення та незалежно від збору за забруднення навколишнього природного середовища та погіршення якості природних ресурсів. Статтею 105 Лісового Кодексу України визначено, що порушення лісового законодавства тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність. Відповідальність за порушення лісового законодавства несуть особи, винні, зокрема, у незаконному вирубуванні та пошкодженні дерев і чагарників. Відповідно до ст. 107 Лісового Кодексу України, підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними лісу внаслідок порушення лісового законодавства, у розмірах і порядку, визначених законодавством України. Несплата [PERSON] шкоди, заподіяної порушенням природоохоронного законодавства, призводить до ненадходження до бюджету коштів, необхідних для забезпечення функцій Держави, визначених Конституцією України, та відповідно завдає шкоди інтересам держави. Статтею 22 ЦК України встановлено загальні правила відшкодування збитків та передбачено, зокрема, що особа, якій завдано збитків в результаті порушенні її цивільного права, має право на їх відшкодування. Вимогами статті 1166 ЦК України передбачено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. За загальними правилами доказування, визначеними статтями 12, 81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Згідно із частиною першою статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Відповідно до ч. 1, 2 ст. 77 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи (стаття 79 ЦПК України). Відповідно до ч. 1 ст. 80 ЦПК України, достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Відповідно до частини першої статті 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Факт вчинення\~відповідачем цивільно-правового\~правопорушення, а саме порушення природоохоронного законодавства знайшов своє підтвердження під час судового розгляду, за що останнього було притягнуто до адміністративної відповідальності та здійснено розрахунок розміру шкоди заподіяної [PERSON] внаслідок незаконного вирубування одного сухостійного дерева породи клен, який долучений позивачем до позову (а.с.17). Відповідач будь-яких належних та допустимих доказів на спростування розміру заподіяної ним шкоди суду не надав, своїм правом на подання відзиву на позов не скористався. Суд оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів, приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню, з\~відповідача [PERSON] підлягає стягненню на користь держави шкода, завдана внаслідок порушення природоохоронного законодавства в розмірі 6392,91 грн. Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Оскільки позовні вимоги задовольняються у повному обсязі, сплачений позивачем при зверненні до суду судовий збір у розмірі 3028,00 грн. (а.с.13), підлягає стягненню з відповідача. На підставі вищевикладеного,

Outcome: approved