Jurisdiction: civil
Date: 2025-10-13 00:00:00

У липні 2025 року Державна екологічна інспекція у Хмельницькій області звернулася в суд із позовною заявою, в якій посилається на те, що в період з 10 листопада 2022 року по 14 листопада 2022 року на землях комунальної власності Сахновецької сільської територіальної громади по вул. Миру в с. Теліжинці Шепетівського району Хмельницької області [PERSON] без документів дозвільного характеру здійснив порубку зелених насаджень, а саме, 123 дерева різних порід, з яких 107 сироростучих дерев породи граб, 9 сироростучих дерев породи дуб, 5 дерев породи липа, 1 дерево породи верба, 1 дерево породи осика, чим заподіяв чим заподіяв шкоду навколишньому природному середовищу в сумі 142\~580 грн. Відповідно до постанови про накладення адміністративного стягнення від 08.11.2024 року № 195/02/01 [PERSON] визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 153 Кодексу України про адміністративні правопорушення та накладено на нього адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 510 грн. Постанова правопорушником оскаржена не була і 25 листопада 2024 року штраф [PERSON] був сплачений. За таких обставин, у позовній заяві ставиться питання про стягнення з відповідача 142\~580 грн. шкоди, завданої навколишньому природному середовищу незаконною порубкою дерев. Ухвалою судді Ізяславського районного суду Хмельницької області від 14 серпня 2025 року відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін. У судовому засіданні представник позивача [PERSON] позовні вимоги підтримав та просив суд їх задовольнити з підстав, викладених у позовній заяві. Відповідач [PERSON] у судове засідання повторно не з`явився, про дату, час та місце слухання справи повідомлений належним чином. Заслухавши представника позивача, дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що слідчим відділом Шепетівського районного управління поліції ГУНП в Хмельницькій області проводилось досудове розслідування у кримінальному провадженні №12022244000001201, відомості про яке внесено 18 листопада 2022 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1\~ст.\~246\~КК України за фактом незаконної порубки лісу. Досудовим розслідуванням встановлено, що в період часу з 10 листопада 2022 року по 14 листопада 2022 року [PERSON] спільно з [PERSON] здійснив незаконну порубку 123 дерев різних порід, з яких 107 сироростучих дерев породи граб, 9 сироростучих дерев породи дуб, 5 дерев породи липа, 1 дерево породи верба, 1 дерево породи осика на земельній ділянці, яка належить Сахновецькій сільській раді та є комунальною власністю, чим заподіяв чим заподіяв шкоду навколишньому природному середовищу в сумі 142\~580 грн. 18 вересня 2024 року слідчим СВ Шепетівського районного управління поліції ГУНП в Хмельницькій області старшим лейтенантом поліції Д.Єфімчук винесено постанову, згідно якої закрито кримінальне провадження №12022244000001201 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1\~ст.246 КК України, на підставі п.2 ч.1\~ст.284 КПК України\~у зв`язку із відсутністю в діянні складу кримінального правопорушення. Порубка дерев здійснена в межах населеного пункту, тобто земельна ділянка, на якій здійснено незаконну порубку дерев, відноситься до земель комунальної власності Сахновецької ОТГ. 29 жовтня 2024 року державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Хмельницької області Тройчуком Р.В. стосовно [PERSON] складено протокол про адміністративне правопорушення за фактом вчинення ним адміністративного правопорушення, передбаченого\~ст.153 КУпАП. Постановою державного інспектора з охорони навколишнього природного середовища Хмельницької області Тройчука Р.В. № 195/02/01 від 08 листопада 2024 року [PERSON] визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого\~ст.153 КУпАП,\~та накладено стягнення у виді штрафу в розмірі 510 грн. Так, у постанові вказано, що [PERSON] перебуваючи на території Сахновецької ОТГ Шепетівського району в населеному пункту с. Теліжинці по вул. Миру провів незаконне знесення зелених насаджень різних порід у кількості 123 шт. без дозвільних на те документів. Вказана постанова набрала законної сили 18 листопада 2024 року. Штраф відповідачем добровільно сплачено 25 листопада 2024 року, про що свідчить копія квитанції. [PERSON] направлено лист (претензію) за вих.№ 3209/07 від 09 грудня 2024 року про необхідність відшкодування шкоди, завданої навколишньому природному середовищу порубкою дерев у розмірі 142 580 грн. Розрахунок розміру шкоди, завданої діями [PERSON] , проведений згідно такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної зеленим насадженням у межах міста та інших населених пунктів, затверджених\~постановою Кабінету Міністрів України №1789 від 28 грудня 2001 року.\~Загальна сума збитків становить 142\~580 грн., що підтверджується даними розрахунку. Відповідно до ч. 1 ст. 40 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» використання природних ресурсів громадянами, підприємствами, установами та організаціями здійснюється з додержанням обов`язкових екологічних вимог: раціонального і економного використання природних ресурсів на основі широкого застосування новітніх технологій; здійснення заходів щодо запобігання псуванню, забрудненню, виснаженню природних ресурсів, негативному впливу на стан навколишнього природного середовища. Відповідно до ч. 4 ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» підприємства, установи, організації і громадяни України, а також іноземні юридичні і фізичні особи та особи без громадянства зобов`язані відшкодувати шкоду, завдану ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Згідно з ч. 1 та п. 1 ч. 2 ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є, зокрема, втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Порушення лісового законодавства відповідно до ст. 105 ЛК України тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність відповідно до закону. Відповідальність за порушення лісового законодавства несуть особи, винні, зокрема, у незаконному вирубуванні та пошкодженні дерев та чагарників. Ліси України є її національним багатством і за своїм призначенням та місцерозташуванням виконують переважно водоохоронні, захисні, санітарно-гігієнічні, оздоровчі, рекреаційні, естетичні, виховні, інші функції та є джерелом для задоволення потреб суспільства в лісових ресурсах. Статтею 107 ЛК України встановлено, що підприємства, установи, організації і громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними лісу внаслідок порушення лісового законодавства, у розмірах і порядку, визначених законодавством України. Відповідно до\~ст.10 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні»\~сільські, селищні, міські ради є органами місцевого самоврядування, що представляють відповідні територіальні громади та здійснюють від їх імені та в їх інтересах функції і повноваження місцевого самоврядування, визначені\~Конституцією України, цим та іншими законами. Природні ресурси, які перебувають у власності територіальних громад, є складовою частиною матеріальної і фінансової основи місцевого самоврядування (ст.142 Конституції України). Територіальним громадам сіл, селищ, міст, районів у містах належить право комунальної власності, зокрема на землю та природні ресурси (ст.60 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні»). Статтею 15 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища»\~визначено, що місцеві ради несуть відповідальність за стан навколишнього природного середовища на своїй території і в межах своєї компетенції здійснюють контроль за додержанням законодавства про охорону навколишнього природного середовища. Відповідно до ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної особи або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоду завдано не з її вини (ч. 2 ст. 1166 ЦК України). Пунктом 2 постанови Пленуму Верховного Суду України від 27 березня 1992 року № 6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» роз`яснено, що розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Для наявності деліктної відповідальності необхідна наявність складу правопорушення: а) наявність шкоди, б) протиправна поведінка заподіювача шкоди, в) причинний зв`язок між шкодою та поведінкою заподіювача, г) вина. Отже, наявність всіх вищезазначених умов є обов`язковими для прийняття судом рішення про відшкодування завданої шкоди. Суд вважає, що Державною екологічною інспекцією доведено наявність шкоди у вигляді незаконної порубки дерев [PERSON] , доведено протиправність поведінки заподіювача шкоди та причинний зв`язок між шкодою та поведінкою заподіювача, а тому заявлений позов підлягає задоволенню. Розрахунок суми спричиненої шкоди виконаний у відповідності до вимог Постанови Кабінету Міністрів України № 665 від 23 липня 2008 року «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу», з урахуванням затвердженого цією постановою Порядку проведення індексації такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу підприємствами, установами, організаціями та громадянами. Суд бере до уваги\~і\~вимоги п. 7 ч. 3 ст. 29, п. 4 ч. 1 ст. 69-1 Бюджетного кодексу України, згідно з якими джерелом формування\~спеціального\~фонду\~Державного бюджету\~України\~в\~частині доходів є 30\~відсотків\~грошових\~стягнень за\~шкоду,\~заподіяну\~порушенням\~законодавства про\~охорону\~навколишнього\~природного середовища\~внаслідок\~господарської\~та іншої\~діяльності.\~До\~надходжень\~спеціального фонду\~місцевих\~бюджетів\~належать 70 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, в тому числі: до бюджетів місцевого самоврядування (крім бюджетів міст Києва та Севастополя) - 50 відсотків, обласних бюджетів та бюджету Автономної Республіки Крим - 20 відсотків, бюджетів міст Києва та Севастополя - 70 відсотків. Зазначена норма означає, що завдані природним ресурсам збитки сплачуються на єдиний розподільчий казначейський рахунок відповідної місцевої ради в користь зведеного бюджету, з якого місцевим органом Державної казначейської служби в подальшому розподіляються конкретні суми коштів до Державного, обласного та місцевого бюджетів у вищевказаному співвідношенні. Главою IV Порядку казначейського обслуговування доходів та інших надходжень державного бюджету, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 29 січня 2013 року № 43, передбачено, що платежі, які відповідно до\~Бюджетного кодексу України\~та закону про Державний бюджет України є доходами спеціального фонду державного бюджету, крім власних надходжень бюджетних установ, зараховуються на відповідні рахунки, відкриті в Казначействі на ім`я відповідного органу Казначейства у розрізі територій та кодів класифікації доходів бюджету. Згідно з ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на відповідача. На підставі викладеного,

Outcome: approved