Jurisdiction: civil
Date: 2025-10-09 00:00:00

[PERSON] через свого представника - адвоката Гур`єва Владислава Миколайовича, звернувся до Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області (зміна назви суду на підставі Закону України «Про внесення змін до Закону України «Про судоустрій і статус суддів» щодо зміни найменування місцевих загальних судів» №4273-IX, який набув чинності 25 квітня 2025 року на Дніпровський районний суд Дніпропетровської області) з позовною заявою до Краматорської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. В обґрунтування позовних вимог вказано, що [INFO] померла донька позивача [PERSON] . При житті [PERSON] заповіту не склала та була зареєстрована за місцем проживання одна. 11.01.2024 року [PERSON] звернувся до державного нотаріуса Першої краматорської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після смерті доньки, проте останньому було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом у зв`язку з пропущенням шестимісячного строку для прийняття спадщини. З урахуванням того, що через евакуацію з території Донецької області внаслідок бойових дій та онкологічне захворювання не міг приїхати та завчасно звернутися з заявою про прийняття спадщини, звернувся до суду з заявою визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Ухвалою судді Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області від 14.03.2025 року дану позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито підготовче провадження у справі. Ухвалою Дніпровського районного суду Дніпропетровської області від 06.08.2025 року закрито підготовче засідання у справі та призначено до судового розгляду по суті. У судове засідання учасники справи не з`явилися, про дату, час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином, представник позивача через підсистему «Електронний суд» надіслав заяву про розгляд без участі. Відповідач в судове засідання також не з`явився, про причини неявки суд не повідомив, про день, час та місце слухання справи повідомлявся належним чином. Заяви про розгляд справи без участі до суду не надходило, відзиву на позов від відповідача також не надходило. Ухвалою Дніпровського районного суду Дніпропетровської області від 10.10.2025 року постановлено провести заочний розгляд справи. У зв`язку з неявкою в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, відповідно до положень ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Дослідивши матеріали справи, судом встановлено наступне. Відповідно до свідоцтва про народження серії [NUMBER] , повторно виданого виконавчим комітетом Ясногірської селищної ради міста Краматорська Донецької області, [INFO] народилася [PERSON] , про що 25.02.1980 року зроблено актовий запис №20. Батьком записаний [PERSON] , матір`ю [PERSON] . Згідно свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , повторно виданого Новомосковським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Новомосковському районі Дніпропетровської області Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро), [INFO] померла [PERSON] [INFO] , про що 20.06.2022 року зроблено актовий запис №1300. Після смерті [PERSON] за заявою [PERSON] , державним нотаріусом Першої краматорської державної нотаріальної контори Фареником О.О. відкрито спадкову справу №297/2022 від 17.10.2022 року, зареєстрована в спадковому реєстрі №70336862. В своїй заяві від 17.10.2022 року за №561, [PERSON] зазначив, що є чоловіком спадкодавця та як спадкоємець першої черги за законом, спадщину у встановлений законом строк та в повному обсязі приймає. З матеріалів спадкової справи також вбачається, що на момент смерті [PERSON] проживала за адресою: [ADDRESS] . За вказаною адресою спадкодавець була зареєстрована одна. Згідно консультативного висновку виданого державною установою «Інститут отоларингології ім. проф. О.С. Коломійченка Національної академії медичних наук України» №5/7785 від 13.10.2023 року встановлено, що [PERSON] отримав консультацію в поліклінічному відділенні Інституту отоларингології. 11.01.2024 року [PERSON] звернувся до державного нотаріуса Першої краматорської державної нотаріальної контори Фареника О.О. з заявою про прийняття спадщини після смерті доньки [PERSON] , а саме житлового будинку та земельної ділянки, що розташовані адресою: [ADDRESS] , квартири, що розташована за адресою: [ADDRESS] , нежитлового приміщення магазину «НАШ», що розташований за адресою: [ADDRESS] , недоотриманої пенсії та іншого майна. Постановою державного нотаріуса Першої краматорської державної нотаріальної контори Фареника О.О. від 11.01.2024 року [PERSON] відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, оскільки остання пропустила строк для прийняття спадщини. Вирішуючи спір по суті, суд виходив з наступного. Згідно ст. ст. 15, 16 ЦК України кожна особа має право на звернення до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права у разі його порушення, невизнання або оспорювання та інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Відповідно до ст. ст. 1216, 1217 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Згідно ч. ч. 1, 3 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Відповідно до ч. 1ст. 1258 ЦК України, спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Положеннями ст. 1261 ЦК України визначено, що у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Відповідно до ст. 1265 ЦК України, у п`яту чергу право на спадкування за законом мають інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно, причому родичі ближчого ступеня споріднення усувають від права спадкування родичів подальшого ступеня споріднення. Згідно ч. 2 ст. 1258 ЦК України, кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу. Відповідно до ч. ч. 1, 5 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Згідно ч. 1 ст. 1269 ЦК України,\~спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Відповідно до ч. 1 ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. У відповідності до ст. 1272 ЦК України, у разі, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Судом встановлено, що з заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] ніхто окрім її чоловіка [PERSON] , та батька [PERSON] до нотаріуса не звертався, відомості про наявність спадкоємців, які відповідно до ст. 1241 ЦК України мають право на обов`язкову частку, також відсутні. Таким чином судом встановлено, що позивач має право на отримання спадщини, проте останній пропустив встановлений чинним законодавством строк для прийняття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. При цьому, суд звертає увагу, що згідно з положеннями\~ст. 48 ЦПК України\~сторонами у цивільному процесі є позивач і відповідач. Належними є сторони, які є суб`єктами спірних правовідносин. Належним є відповідач, який дійсно є суб`єктом порушеного, оспорюваного чи невизнаного матеріального правовідношення. Належність відповідача визначається, перш за все, за нормами матеріального права. У постанові Верховного Суду від 03 жовтня 2018 року у справі № 2516/1356/12-ц (провадження № 61-28938св18) зроблено висновок, що «належними відповідачами у спорах про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є спадкоємці, які прийняли спадщину. За відсутності таких спадкоємців відповідачем виступає територіальна громада в особі органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Судом було встановлено,\~що спадщину прийняв чоловік спадкодавця [PERSON] , який відноситься до спадкоємців першої черги, отже ухвалення рішення по справі може порушити права та законні інтереси останнього, у зв`язку\~з чим\~суд доходить\~висновку,\~що Краматорська міська рада є неналежним відповідачем у даній справі. Відповідно до ч.1ст.51 ЦПК України суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача. Разом з тим, суд звертає увагу на те, що жодних клопотань про заміну відповідача позивачем та його представником заявлено не було. У постанові\~Великої Палати\~Верховного Суду\~від 17\~квітня 2018\~року у\~справі №\~523/9076/16-ц\~(провадження\~№ 14-61цс18);\~постанові Верховного\~Суду від\~16\~червня 2021\~року по\~справі №\~752/3612/19\~(провадження\~№ 61-1129св20),\~від 22\~березня 2023\~року по\~справі №\~509/5080/18 (провадження № 61-11707св22) зроблено висновок, що «пред`явлення позову до неналежного відповідача не є підставою для відмови у відкритті провадження у справі, оскільки заміна неналежного відповідача здійснюється в порядку, визначеному ЦПК України. За результатами розгляду справи суд відмовляє в позові до неналежного відповідача та приймає рішення по суті заявлених вимог щодо належного відповідача. Тобто, визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи, а не на стадії відкриття провадження». Отже, пред`явлення позову до неналежного відповідача є самостійною підставою для відмови в задоволенні позову. На підставі викладеного, з урахуванням того, що Краматорська міська рада є неналежним відповідачем у даній справі, суд доходить висновку, що позовна заява задоволенню не підлягає.

Outcome: dismissed