Jurisdiction: civil
Date: 2025-10-15 00:00:00

\~ \~ \~ \~ [PERSON] , [INFO] , адреса: [ADDRESS] , ідентифікаційний номер [NUMBER] (далі позивач) звернулася до Чорнобаївського районного суду Черкаської області із позовною заявою до [PERSON] , [INFO] , адреса: [ADDRESS] , ідентифікаційний номер [NUMBER] (далі відповідач) про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. \~ \~ \~ \~В обґрунтування позовних вимог зазначалося, що позивачка [PERSON] являється троюрідною племінницею [PERSON] , яка померла [INFO] . \~ \~ \~ \~Як стало відомо позивачці, при розгляді у Чорнобаївському районному суді Черкаської області заяви [PERSON] про встановлення факту родинних відносин було встановлено, що [PERSON] за життя склала заповіт, яким заповіла позивачці усе своє майно, про наявність вказаного заповіту позивачці не було нічого відомо до 28 липня 2025 року. \~ \~ \~ \~08 серпня 2025 року позивачка отримала у приватного нотаріуса Золотоніського нотаріального округу Черкаської області Бабака О.В. дублікат заповіту [PERSON] та цього ж дня звернулася до нотаріуса за місцем заведення справи для оформлення своїх спадкових справ, проте отримала відмову у зв`язку із пропущенням строку для прийняття спадщини. \~ \~ \~ \~Позивачка [PERSON] звертає увагу суду, що вона не являється спадкоємцем першої черги спадкування після смерті [PERSON] , про наявність чи відсутність спадкоємців інших черг була не обізнана, із спадкодавцем разом не проживала та була необізнана про складення на користь неї заповіту. Дізнавшись про наявність вказаного заповіту, позивачка відразу вчинила дії спрямовані на прийняття спадщини. \~ \~ \~ \~Враховуючи вищевикладене, посилаючись на норми цивільного законодавства, позивачка просить суд визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після померлої [PERSON] строком 3 місяці. Крім цього, позивачка просить суд судові викласти покласти на неї. \~ \~ \~ \~Ухвалою Чорнобаївського районного суду Черкаської області від 28 серпня 2025 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження. \~ \~ \~ \~Ухвалою Чорнобаївського районного суду Черкаської області від 29 вересня 2025 року витребувано у Чорнобаївській державній нотаріальній конторі копію Спадкової справи після смерті [PERSON] та витяг зі Спадкового реєстру після смерті останньої. \~ \~ \~ \~У підготовчому засіданні представник позивача [PERSON] позовну заяву підтримав та просила задовольнити з підстав, вказаних у ній. Просив надати позивачці строк для подання заяви про прийняття спадщини терміном три місяці, судові витрати покласти на позивачку. \~ \~ \~ \~У підготовче засідання відповідач [PERSON] не з`явився, направив до суду заяву, відповідно до якої розгляд справи просив проводити за його відсутності, не заперечував проти задоволення позовних вимог. Відповідно до ч. 3 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Виходячи з приписів ч. 1\~ст. 223 ЦПК України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті. \~ \~ \~ \~Суд, дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення учасників підготовчого засідання, приходить до наступних висновків. \~ \~ \~ \~ [INFO] померла [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 27 травня 2024 року (а.с. 23). \~ \~ \~ \~Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина на належне їй майно, зокрема на земельну ділянку для ведення товарного сільськогосподарського виробництва загальною площею 2,9282 га, яка на праві приватної власності належала померлій, що підтверджується копією Державного акту на право приватної власності на землю серії ІІ-ЧР № 016852 та копією Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності (а.с. 21 22). Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Згідно з ч. 2 ст. 1220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (ч. 3 ст. 46 цього Кодексу). Таким чином часом відкриття спадщини після смерті [PERSON] є день її смерті, тобто [INFO] . Статтею 1217 ЦК України передбачено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Так, 06 липня 2021 року [PERSON] склала заповіт, посвідчений приватним нотаріусом Золотоніського районного нотаріального округу Бабаком О.В. Відповідно до змісту заповіту [PERSON] все своє майно, де б воно не було, із чого б воно не складалося, і взагалі все те, що буде їй належати і на що за законом вона матиме право, заповіла [PERSON] (а.с. 15). Відповідно до ч. 1 ст. 1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини. Згідно з ч. 1 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК України). Частиною 1 ст. 1270 ЦК України встановлено шестимісячний строк для прийняття спадщини, який починається з часу відкриття спадщини. \~ \~ \~ \~Отже строк для прийняття спадщини після смерті [PERSON] закінчився 24 листопада 2024 року. Відповідно до довідки Франківського старостинського округу Чорнобаївської селищної ради № 108 від 07 серпня 2025 року [PERSON] на момент смерті проживала та була зареєстрована за адресою: [ADDRESS] , одна (а.с. 18). Відповідно до змісту Спадкової справи після смерті [PERSON] , окрім позивачки до Чорнобаївської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини звертався відповідач [PERSON] , свідоцтва про право на спадщину не видавалися. Постановою державного нотаріуса Чорнобаївської державної нотаріальної контори Бабак Л.М. від 08 серпня 2025 року позивачці [PERSON] було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті [PERSON] у зв`язку із пропуском строку звернення до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини (а.с. 16). Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Згідно з п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України. Відповідно до абз. 2 цього пункту суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Абзацом 4 п. 24 цієї Постанови встановлено, що вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. У постанові Верховного суду від 21 жовтня 2021 року у справі № 332/3796/19 (провадження № 61-10896св21) вказано, що «вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємці про наявність заповіту тощо. Зважаючи на те, що в законодавстві не міститься визначення поняття поважності причин пропущення строку для прийняття спадщини, їх поважність визначається у кожному випадку, виходячи з конкретних обставин справи. Так, стороною позивачки зазначено про поважність причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, а саме необізнаність про існування заповіту, складеного на її користь. Також, суд звертає увагу, що пропуск строку для подання заяви про прийняття спадщини є несуттєвим та позивачка, дізнавшись про наявність складеного відносно неї заповіту, відразу звернулася до нотаріальної контори із відповідною заявою про прийняття спадщини. Відповідно до ч. 1 ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Встановлення поважності причин пропуску строку для прийняття спадщини здебільшого є оціночним, адже одні і ті самі причини, виходячи з обставин справи, можуть визнаватися як поважними, так і навпаки. Враховуючи лист Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16 травня 2013 року № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування», суд вважає, що причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, на які посилається позивач, як на поважні, а саме необізнаність про існування заповіту, складеного на користь позивачки заслуговують на увагу. Крім того, відповідно до ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. Судом встановлено, що визнання відповідачем позову не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб. За таких обставин, оцінивши наявні у справі письмові докази, зважаючи на те, що [PERSON] є спадкоємцем за заповітом, бажає прийняти спадщину, вказана спадщина після смерті [PERSON] до цього часу ніким не прийнята, суд вважає за можливе позовні вимоги задовольнити та визначити позивачці додатковий строк для прийняття спадщини тривалістю 3 (три) місяці. На підставі викладеного вище,

Outcome: approved