Jurisdiction: civil
Date: 2025-10-01 00:00:00

1. Стислий виклад позиції позивача та заперечень відповідача такий 03 липня 2025 року адвокат Федорчак Інна Анатоліївна (далі також представник) в інтересах [PERSON] (далі також позивач) подала позову заяву до [PERSON] (далі також відповідач), в якій просить визначити позивачу додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [INFO] [PERSON] (далі також позовна заява). Представник у позовній заяві зазначає таке: 11 березня 2019 року [PERSON] (далі також спадкодавець) склала заповіт посвідчений секретарем Більчанської сільської ради Іванівського району Одеської області Фолік Г.О., який зареєстрований в реєстрі за № 4 (далі також заповіт), за яким заповідала позивачу земельну ділянку площею 2,00 га, кадастровий номер 512118807000:01:001:0829, для ведення особистого селянського господарства, яка розташована на території Більчанської сільської ради (далі також земельна ділянка); 10 жовтня 2024 року спадкодавець померла; 29 квітня 2025 року позивач, який постійно проживає в місті Зелена Гура, Республіки Польща, звернувся до нотаріуса з заявою щодо прийняття спадщини, яка була прийнята та належно посвідчена; 29 квітня 2025 року уповноважив свою матір [PERSON] (далі також [PERSON] ) бути його представником в усіх компетентних органах, з питань оформлення спадкових прав на майно, яке залишилось після смерті спадкодавця; [PERSON] звернулася до приватного нотаріуса Іванівського районного нотаріального округу Одеської області Чекаліної А.Я., з метою заведення спадкової справи, проте через сплив встановленого законом строку для подання заяви про прийняття спадщини їй було відмовлено; позивач пропустив строк для прийняття спадщини, оскільки постійно проживає на території іншої країни, за консультацією він звернувся вчасно, проте через існуючі черги щодо запису на прийом до нотаріуса, був записаний лише 29 квітня 2024 року, а шестимісячний строк для прийняття спадщини для прийняття спадщини сплив 10 квітня 2024 року; просила визначити позивачу додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини (а.с. 1-3). Відповідач не подав до суду відзив проти позову. 2. Мотиви проведення судового засідання за відсутності учасників справи такі 2.1. Представник позивача подала заяву, в якій зазначила, що просить розгляд справи проводити без її та позивача участі. Представник відповідача [PERSON] подала заяву, в якій зазначила, що не заперечує проти задоволення позовної заяви, бо позивач пропустив строк для прийняття спадщини з поважних причин та просила проводити розгляд справи без її та відповідача участі. 2.2. Неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті (стаття 223 Цивільного процесуального кодексу України, далі ЦПК). Суд вважає можливим розглянути справу за відсутності учасників справи, що не з`явилися до суду, оскільки вони належно повідомлені про дату, час і місце розгляду справи, а позивачі подали до суду заяви про розгляд справи за їх відсутності. 3. Процесуальні рішення та дії у справі такі 14 липня 2025 року суддя Іванівського районного\~суду Одеської\~області постановив ухвалу про відкриття провадження\~у справі\~в порядку\~загального позовного\~провадження, й визначив дату, час і місце проведення підготовчого судового засідання для розгляду справи. Іванівський районний суд Одеської області ухвалою від 01 вересня 2025 року закрив підготовче провадження та призначив справу до судового розгляду по суті. 4. Фактичні обставини встановлені судом та зміст спірних правовідносин такі Спадкодавець 11 березня 2019 року склала заповіт, який посвідчений секретарем Білчанської сільської ради Іванівського району Одеської області Фолік Г.О., який зареєстрований в реєстрі за № 3, за яким заповіла відповідачу належні їй: одноповерховий житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами, присадибною ділянкою, що розташований за адресою [ADDRESS] , земельну ділянку площею 6,63 га, кадастровий номер 5121880700:01:002:0317, для ведення товарного сільськогосподарського виробництва та земельну ділянку площею 0, 66 г3 га, кадастровий номер 5121880700:01:001:0966 для ведення товарного сільського господарського виробництва (далі майно, а.с. 49). Спадкодавець 11 березня 2019 року склала заповіт, який посвідчений секретарем Білчанської сільської ради Іванівського району Одеської області Фолік Г.О., який зареєстрований в реєстрі за № 4, за яким заповідала позивачу належну їй земельну ділянку площею 2,00 га (далі земельна ділянка, а.с. 8). Державний акт на право власності на земельну ділянку серії ЯА №158541 свідчить, що земельна ділянка належала спадкодавцю (а.с. 9). За копією свідоцтва про смерть спадкодавець померла [INFO] (а.с. 7). Довідка Іванівської селищної ради Одеської області від 13 травня 2025 року № 11/2-20/207 свідчить, що спадкодавець була зареєстрована та проживала в будинку [ADDRESS] . відповідач був зареєстрований та проживав разом з нею (а.с.10). 20 лютого 2025 року відповідач подав приватному нотаріусу Одеського міського нотаріального округу заяву про прийняття спадщини за заповітом (а.с. 42). Копія заяви від 29 квітня 2025 року свідчить, що після смерті спадкодавця позивач звернувся до нотаріуса Марціна Ганського із заявою про прийняття спадщини (а.с. 11-13). 5. Норми права, які застосував суд такі 5.1. Спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців) (частина 1 статті 1216 Цивільного кодексу України, далі ЦК). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом (частина 1 статті 1217 ЦК). Місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця (частина 1 статті 1221 ЦК). Заповідач може призначити своїми спадкоємцями одну або кілька фізичних осіб, незалежно від наявності у нього з цими особами сімейних, родинних відносин, а також інших учасників цивільних відносин (частина 1 статті 1235 ЦК). Заповідач має право скласти заповіт щодо усієї спадщини або її частини (частина 2 статті 1236 ЦК). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини (частина 1 статті 1269 ЦК). Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина 1 статті 1270 ЦК). За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини (частина 2 статті 1272 ЦК). 5.2. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (частина 3 статті 1272 ЦК). Якщо спадкоємець\~протягом шести\~місяців не\~подав до\~нотаріальної контори\~заяву про\~прийняття спадщини,\~він вважається\~таким,\~що не\~прийняв спадщину. Суд\~може визначити\~спадкоємцю,\~який пропустив\~строк для\~прийняття спадщини\~з поважної\~причини,\~додатковий строк,\~достатній для\~подання ним\~заяви про\~прийняття спадщини. Спадкоємець, якому за рішенням суду встановлено додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, повинен у межах установленого судом строку прийняти спадщину шляхом подання нотаріусу за місцем відкриття спадщини відповідної заяви (пункти 3.15, 3.16, 3.17 глави 10 Інструкції про порядок вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року № 296/5). 5.3. Кожна\~сторона повинна\~довести обставини,\~які мають\~значення для\~справи і\~на які\~вона посилається\~як на\~підставу своїх\~вимог або\~заперечень,\~крім випадків,\~встановлених цим\~Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (частина 3, 4 статті 12 Цивільного процесуального кодексу України, далі ЦПК). Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи (частина 1 статті 76 ЦПК). Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування (частина 1 статті 80 ЦПК). Кожна сторона\~повинна довести\~ті обставини,\~на які\~вона посилається\~як на\~підставу своїх\~вимог або\~заперечень,\~крім випадків,\~встановлених цим\~Кодексом.\~Докази подаються\~сторонами та\~іншими учасниками\~справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях (частина 1, 5, 6 статті 81 ЦПК). Суд розглядає\~справи про\~встановлення факту\~належності правовстановлюючих\~документів особі,\~прізвище,\~ім`я,\~по батькові,\~місце і\~час народження\~якої,\~що зазначені\~в документі,\~не збігаються\~з прізвищем,\~ім`ям,\~по батькові,\~місцем і\~часом народження\~цієї особи,\~зазначеним у\~свідоцтві про\~народження або\~в паспорті(частина 6 статті 1 статті 315 ЦПК). 6. Мотиви застосування норм права такі 6.1. Системний аналіз норм зазначених у\~пункті 5\~мотивувальної частини\~цього рішення\~свідчить,\~що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. Водночас необхідно зважати на те, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. Суди зважаючи на приписи частини другої статті 1272\~ЦК відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами в такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. Під час розгляду цих справ необхідно перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця в державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема, відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. Тож, питання пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини вирішується між спадкоємцями. 6.2. Суд зазначає, що спадкоємець який пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, має право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. 6.3. Суд наголошує, що відповідач прийняв спадщину та не заперечує проти надання позивачу додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. 6.4. Заразом суд констатує, що інші спадкоємці заяву про прийняття спадщини не подавали, а представник відповідача подала письмову згоду в якій зазначила, що не заперечує проти встановлення позивачу додаткового строку для звернення із заявою про прийняття спадщини. 7. Висновок суду такий З огляду на зазначене суд доходить до висновку, що позовну заяву належить задовольнити частково.

Outcome: partial