Jurisdiction: civil
Date: 2025-10-05 00:00:00

Представник позивача [PERSON] адвокат Кірчев І.І. за допомогою електронної системи «Електронний суд» 15.01.2025 р. сформував позовну заяву, та яка зареєстрована Приморським районним судом м. Одеси, 16.01.2025 р. із вимогами до ФОП [PERSON] із0 вимогами: відшкодувати сплачені за договором №1 про виконання робіт з розчищення, підготовки, армування та замазки між плитових швів на стелі від 26.02.2024р. кошти у сумі 38 290,00 грн.; відшкодувати моральну шкоду, заподіяну внаслідок неякісного виконання робіт у сумі 30 000,00 грн.; відшкодувати витрати на правничу допомогу у сумі 10 000,00 грн. В обґрунтування позову зазначено, що 10.10.2024р. гр. [PERSON] було направлено Укрпоштою на адресу ФОП [PERSON] Претензію від 09.10.2024р. за вих.№356/01-24 щодо досудового врегулювання виконаних робіт. Дану претензію він не отримував. 26.02.2024р. було укладено Договір №1 про виконання робіт з розчищення, підготовки, армування та замазки міжплитових швів на стелі між ФОП [PERSON] та [PERSON] на об`єкті за адресою: [ADDRESS] . У п.1.1 вищезазначеного договору зазначено, що роботи будуть виконуватися з 27.02.2024р. по 28.02.2024р. У п. 2 зазначено вид робіт, а саме:- очистка швів від сміття та іншого- ґрунтування швів,- пропінення швів вглиб- замазка швів армуючим шаром- гідроізоляційний шар. Відповідно до п.4.2.1 Договору Виконавець зобов`язується забезпечити високоякісне та безпечне виконання робіт в строки передбачені п.3.2 даного договору. Щодо передачі та приймання виконаних робіт. То згідно п. 5.3 Договору, у разі отримання Виконавцем від Замовника зауважень щодо недоліків у виконаних роботах, Виконавець повинен протягом двох робочих днів усунути недоліки. А [PERSON] , повідомляла ФОП [PERSON] про свої зауваження щодо проведення неякісних робіт, що в свою чергу спричинило після дощу підтоплення підземного приміщення, в якому виконаний ремонт для надання його в оренду. Але Виконавець не усунув недоліки своєї роботи, та перестав відповідати на дзвінки та повідомлення від Замовника. Тобто на думку сторони позивача це свідчить про умисне ухилення від виконання умов Договору №1 від 26.02.2024р., що призвело до звернення до суду для відшкодування матеріальних збитків відповідно до сплаченої суми ФОП [PERSON] згідно умов Договору та спричиненої моральної шкоди, яка виникла через необхідність понесення додаткових витрат для звернення до суду та сплати витрат на правничу допомогу. Згідно п. 4.2.3 Виконавець несе повну матеріальну відповідальність у випадку втрати або пошкодження майна Замовника, яка є результатом дій Виконавця або його робітників при проведенні робіт. Відповідно до п. 2.1 Договору первісна вартість робіт погоджена була у сумі 13 290,00 грн., яка була одразу сплачена. Але потім були додатково підписані додатки з кошторисами. Тому додатково було сплачено ще 25 000,00 грн. Тобто загальна вартість виконання Договору складає 38290,00 грн. 23.03.2024 р. ФОП [PERSON] надав гр. [PERSON] кошторис та виконання робіт по гідроізоляції щілини у фундаменті під тротуарною плиткою та відповідач гарантував три роки на використання гідроізоляції. Але після дощу було залита стіна у приміщенні, тобто це свідчить про неякісне виконання робіт. ФОП [PERSON] особисто отримував та розписувався за отримання коштів, тобто це свідчить про намір отримати гроші без наміру якісно виконати гідроізоляційні роботи на об`єкті. У додатку до договору є записи про отримання коштів з підписами сторін:- 18.03.2024р. у сумі 2000,00 грн- 20.03.2024р. у сумі 5000,00 грн- 23.03.2024р. у сумі 18000,00 грн. 30.09.2024р. гр. [PERSON] звернулась з листом про вирішення питання у досудовому порядку щодо виконання гідроізоляційних робіт в нежитловому приміщенні за адресою: [ADDRESS] .Письмової відповіді не отримувала. 10.10.2024р. Адвокатом Кірчевим І.І. було надіслано Претензію від 09.10.2024р. за вих.№356/01-24 щодо досудового врегулювання. Але відповідь не отримували. Враховуючи зазначене, представник позивача, посилаючись на приписи Цивільного кодексу України, а саме порушенням зобов`язання відповідно до ст. 610 Цивільного кодексу України є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання) та ст. 611 Цивільного кодексу України, у разі порушення зобов`язання настають наслідки, встановлені договором або законом, зокрема, відшкодування збитків, звернувся до суду із дійсним позовом. Ухвалою Приморського районного суду м. Одеси від 20.01.2025 р. прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі, ухвалено розгляд справи проводити у порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін. 27.02.2025 р. представник позивача [PERSON] адвокат Кірчев І.І. надав суду заяву про долучення до матеріалів справи фотографії з нежитлового приміщення, яке розташоване за адресою: [ADDRESS] , секція №1, приміщення №5. Представником позивача зазначено, що над цим приміщенням проводились неякісні підрядні роботи з розчищення, підготовки, армування та замазки міжплитових швів на стелі між ФОП [PERSON] . Після дощів позивач зробила фотографії, які хоче щоб долучили до справи та взяли до уваги під час прийняття рішення. 12.03.2025 р. представником відповідача [PERSON] адвокатом Губською Ю.О. подано до суду відзив на позовну заяву, відповідно якої просила в задоволенні позову відмовити у повному обсязі. В обґрунтування чого зазначено, що згідно умов Договору Виконавець, тобто Відповідач у справі, має нести відповідальність та компенсувати збиток, завданий майну, яке належить Замовнику, виключно у випадку, якщо такий збиток є результатом дій Виконавця або його персоналу. Свій позов Позивачка мотивує тим, що: « [PERSON] повідомляла ФОП [PERSON] про свої зауваження щодо проведення неякісних робіт, що в свою чергу спричинило після дощу підтоплення підземного приміщення, в якому виконаний ремонт для надання його в оренду». Представник відповідача, зазначає, що позивач не надає жодної інформації, й з позовної заяви це не зрозуміло, у який спосіб, остання повідомляла Відповідача, й в чому саме полягає проведення неякісних робіт, і чи є причинно-наслідковий зв`язок між діями Відповідача та підтопленням спричиненим дощем на який Позивачка вказує, і чи таке підтоплення відбулося через щілини, роботи на яких виконував Відповідач, чи через інші причини не пов`язані з виконання умов Договору Відповідачем. Окрім того, Позивач у позовній заяві вказує: «23.03.2024 р. ФОП [PERSON] надав [PERSON] кошторис та виконання робіт по гідроізоляції щілини у фундаменті під тротуарною плиткою та ви гарантували три роки на використання гідроізоляції. Але після дощу була залита стіна у приміщенні, тобто це свідчить про неякісне виконання робіт». Така позиція Позивача ґрунтується лише на її припущеннях, оскільки жодного доказу, який би свідчив, про те, що підтоплення на яке посилається Позивачка, відбулося саме через щілину, на якій виконувалися гідролізаційні роботи, остання не надає, і чи взагалі таке підтоплення мало місце бути й завдало шкоди її майну. В позові Позивачка вказує, що неналежне виконання робіт відповідачем, призвели до матеріальних збитків, при цьому жодних доказів понесення збитків Позивачка не надає. Свої збитки Позивач обґрунтовує лише витратами понесеними нею на оплату Відповідачу за виконану ним роботу. Разом з тим, це не є збитками в розумінні завдання шкоди майну. З позовної заяви та матеріалів справи вбачається, що Позивачка прийняла виконані Відповідачем роботи. Під час прийняття виконаних робіт, у Позивачки не було жодних претензій до Відповідача, окрім того нею не було виявлено жодного недоліку, що підтверджує факт оплати Позивачем грошових коштів Відповідачу. Зі змісту позовної заяви витікає, що претензії у Позивачки до Відповідача виникли більш ніж через півроку після виконання ним будівельних робіт. При цьому, претензії, які заявляє Позивачка є незрозумілими, несформованими, та такими, що не дають можливості зрозуміти суть недоліків у виконаній роботі Відповідача. Отже, за такого, з урахуванням того, що Позивачем були прийняті роботи, про їх недоліки остання не заявляла при прийняті виконаної роботи, наразі відсутні підстави говорити про неналежне виконання відповідачем взятих на себе обов`язків Відповідно до ч. 4,5 ст. 268 ЦПК України, у разі неявки всіх учасників справи у судове засідання, яким завершується розгляд справи, або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, суд підписує рішення без його проголошення. Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення. Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного. Судом встановлено, що ФОП [PERSON] (виконавець) та [PERSON] (замовник) уклали договір №1 про виконання робіт за адресою вул. Середньофонтанська, буд. 19А, 0 поверх, секція 1, приміщення №5, з розчищення, підготовки, армування та замазки міжплитових швів на стелі від 26.02.2024 р., відповідно якого визначено робота, вартість та розрахунок, а саме: очистка швів від сміття та іншого, ґрунтування швів, пропинення швів вглиб, замазка швів армуючим шаром, гідроізоляційний шар, всього на суму 13290 грн., та роботи виконуються з 27.02.2024 по 28.02.2024 р. Додатком роз`яснення до договору від 26.02.2024 р. складеного 23.04.2024 р., визначено, що з 27.02 по 28.02 були проведені роботи по гідроізоляції в підвальному приміщенні будинку [ADDRESS] . Була здійснена зачистка, грунтовка, запінення вглиб, та два армуючих шари з сіткою, по верхньому шву між стелею і стіною (44.3 метри погонних). З 19.03 по 21.03, були проведені роботи по підриву тротуарної плітки, укопу вглиб, замазки щілини бетоно-контактом, заливка стяжки, заливка гірдобар`єрноного шару, укладання плитки на цементну суміш, того ж самого шва, але вже зі сторони вулиці, по фундаменту починаючи напроти в`їзду в підземний паркінг, закінчивши за плавним поворотом який веде у двір будинку (31 метр погонний). Гарантія, види робіт, використані матеріали, строки та детальна інформація додається в договорі №1 та двох кошторисах на роботи та матеріали. Крім друкованого тексту, рукописно зазначено, що на виконанні роботи по гідроізоляції та усування протіків води на нульовому поверсі між стелею та стіною надано гарантію терміном на три роки. Також з наданого стороною позивача додатку до договору, кошторис на проведення робіт по гідроізоляції щілини в фундаменті під тротуарною плиткою напроти спуску в підземний паркінг, загальна вартість усіх робіт з матеріалами 25000,00 гривень, також додаток містить рукописні відомості щодо розрахунків, загальна сума сплачених коштів становить 38290,00 гривень. Адвокатом Кірчевим І.І. на виконання договору про надання правової допомоги [PERSON] складено Претензію вих. №356/01-24 від 09.10.2024 р. на ім`я ФОП [PERSON] , з тексту якої вбачається, що 23.03.2024 р. гр. [PERSON] надано кошторис та виконання робіт по гідроізоляції щілини у фундаменті під тротуарною плиткою та було гарантовано три роки на використання гідроізоляції, але після дощу було залита стіна у приміщенні, тобто це свідчить про неякісне виконання робіт зі сторони ФОП. Адвокат зазначає, що це призвело до збитків, які необхідно буде відшкодувати у досудовому порядку або на підставі рішення суду. Відповідно розрахунків адвоката зазначено про намір звернутись до правоохоронних органів та до суду з заявою для відшкодування сплачених коштів за виконання неякісних робіт, а саме: 38290,00 грн. вартість сплачених коштів за виконання гідроізоляційних робіт; 20000,00 грн. судові витрати, в т.ч. послуги адвоката; 5000,00 грн. послуги експерта; 20000,00 грн. моральна шкода. Відповідно до ч. 1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Статтею 15 ЦК України визначено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Обґрунтовуючи позовні вимоги сторона позивача посилається на положення ст.ст. 610, 611, 852 ЦК України. Відповідно до ч. 1 ст. 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Правові наслідки порушення зобов`язання визначені ст. 611 ЦК України, а саме: 1. У разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: 1) припинення зобов`язання внаслідок односторонньої відмови від зобов`язання, якщо це встановлено договором або законом, або розірвання договору; 2) зміна умов зобов`язання; 3) сплата неустойки; 4) відшкодування збитків та моральної шкоди. 2. У разі порушення боржником негативного зобов`язання кредитор незалежно від сплати неустойки та (або) відшкодування збитків і моральної шкоди має право вимагати припинення дії, від вчинення якої боржник зобов`язався утриматися, якщо це не суперечить змісту зобов`язання. Така вимога може бути пред`явлена кредитором і в разі виникнення реальної загрози порушення такого зобов`язання. Відповідно до ст. 852 ЦК України, якщо підрядник відступив від умов договору підряду, що погіршило роботу, або допустив інші недоліки в роботі, замовник має право за своїм вибором вимагати безоплатного виправлення цих недоліків у розумний строк або виправити їх за свій рахунок з правом на відшкодування своїх витрат на виправлення недоліків чи відповідного зменшення плати за роботу, якщо інше не встановлено договором. Частиною другою визначено, що за наявності у роботі істотних відступів від умов договору підряду або інших істотних недоліків замовник має право вимагати розірвання договору та відшкодування збитків. Отже, представник позивача звертаючись із позовною заявою до суду просить відшкодувати сплачені кошти у розмірі 38290,00 гривень, фактично зазначаючи про повернення сплачених грошових коштів у зв`язку з неякісним виконання робіт за договором. Аналізуючи зазначені правовідносини та заявлені позовні вимоги суд дійшов наступних висновків. Відповідно до частин 1, 2 статті 509 ЦК України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 цього Кодексу. Частиною 2 статті 11 ЦК України передбачено, що однією з підстав виникнення цивільних прав та обов`язків є договори та інші правочини. Договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків (частина 1 статті 626 ЦК України). Положеннями частин 1, 2 статті 205 ЦК України передбачено, що правочин може вчинятися усно або в письмовій формі. Правочин, для якого законом не встановлена обов`язкова письмова форма, вважається вчиненим, якщо поведінка сторін засвідчує їхню волю до настання відповідних правових наслідків. Договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди (частина 1 статті 638 ЦК України). Згідно з частиною 1 статті 639 ЦК України договір може бути укладений у будь-якій формі, якщо вимоги щодо форми договору не встановлені законом. Аналізуючи підстави позову, долучені докази та заперечення на позов, судом встановлено, що укладений між сторонами договір за своєю правовою природою є змішаним договором з елементами договору підряду та надання послуг. Відповідно до частини 1 статті 901 ЦК України за договором про надання послуг одна сторона (виконавець) зобов`язується за завданням другої сторони (замовника) надати послугу, яка споживається в процесі вчинення певної дії або здійснення певної діяльності, а замовник зобов`язується оплатити виконавцеві зазначену послугу, якщо інше не встановлено договором. Якщо договором передбачено надання послуг за плату, замовник зобов`язаний оплатити надану йому послугу в розмірі, у строки та в порядку, що встановлені договором (частина 1 статті 903 ЦК України). За договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу. Договір підряду може укладатися на виготовлення, обробку, переробку, ремонт речі або на виконання іншої роботи з переданням її результату замовникові (частини 1, 2 статті 837 ЦК України). Частино 1 статті 843 ЦК України передбачено, що договорі підряду визначається ціна роботи або способи її визначення. Строки виконання роботи або її окремих етапів встановлюються у договорі підряду. Якщо у договорі підряду не встановлені строки виконання роботи, підрядник зобов`язаний виконати роботу, а замовник має право вимагати її виконання у розумні строки, відповідно до суті зобов`язання, характеру та обсягів роботи та звичаїв ділового обороту (стаття 846 ЦК України). Якщо договором підряду не передбачена попередня оплата виконаної роботи або окремих її етапів, замовник зобов`язаний сплатити підрядникові обумовлену ціну після остаточної здачі роботи за умови, що роботу виконано належним чином і в погоджений строк або, за згодою замовника, - достроково (частина 1 статті 854 ЦК України). За змістом статей 525, 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. Якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін) (частина 1 статті 530 ЦК України). Відповідно до статті 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). У разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема припинення зобов`язання внаслідок односторонньої відмови від зобов`язання, якщо це встановлено договором або законом, або розірвання договору ( частина 1 статті 611 ЦК України). Боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом (Частина 1 статті 612 ЦК України). Відповідно до статті 651 ЦК України зміна або розірвання договору допускається лише за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або законом. Договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом. У разі односторонньої відмови від договору у повному обсязі або частково, якщо право на таку відмову встановлено договором або законом, договір є відповідно розірваним або зміненим. Відповідно до статті 614 ЦК України особа, яка порушила зобов`язання, несе відповідальність за наявності її вини (умислу або необережності), якщо інше не встановлено договором або законом (частина 1). Особа є невинуватою, якщо вона доведе, що вжила всіх залежних від неї заходів щодо належного виконання зобов`язання (частина 2). Відсутність своєї вини доводить особа, яка порушила зобов`язання (частина 3). Судом встановлено, що укладений між сторонами договір було виконано в визначені строки та кошти за договором було сплачено, разом з тим сторона позивача зазначає про неякісне виконання робіт, які узгодженні договором. Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Отже, звертаючись з позовною заявою про відшкодування коштів сплачених за договором у зв`язку з порушенням зобов`язань, відступу від умов договору, інших істотних недоліків, неналежного виконання робіт, позивач повинен зазначити конкретні порушення, як підстава для задоволення позову. З матеріалів справи не вбачається порушення виконання зобов`язання з підстав порушення строку виконання робіт, відступу під умов договору або інших істотних недоліків, вимог про розірвання договору не заявлено. Як вбачається з описаних обставин в позовній заяві та претензії позивач вважає, що у зв`язку з неналежним виконанням робіт за договором відбулось залиття стіни у приміщенні, що є окремою підставою для відшкодування завданих збитків, у разі доведеності завдання їх у зв`язку з неналежним виконанням зобов`язань. Стороною позивача на підтвердження неналежного виконання зобов`язань надано чотири фотографії приміщення, разом з тим встановити дату, час та місце зображеного приміщення не вбачається можливим. Так само й не встановлено визначених ст. 82 ЦПК України підстав звільнення від доказування. Згідно з ч. 1 ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (частина четверта статті 12 ЦПК України). Зобов`язання було виконано, а ймовірні збитки або неякісне виконання робіт виявлено стороною позивача через пів року після виконання договору, без проведення відповідного експертного дослідження, суд вважає недоведеним позовні вимоги про відшкодування сплачених коштів. Частиною 3 ст. 386 ЦК України передбачено, що власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової та моральної шкоди. Пунктом 2 Постанови Пленуму Верховного суду України від 27.03.1992 року № 6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» передбачено, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи, а коли це було наслідком дії джерела підвищеної небезпеки, незалежно від наявності вини. Отже, для наявності деліктної відповідальності необхідна наявність складу правопорушення: а) наявність шкоди, б) протиправна поведінка заподіювача шкоди, в) причинний зв`язок між шкодою та поведінкою заподіювача, г) вина у заподіянні шкоди, про що зазначено у п. 2 Постанови Пленуму Верховного суду України від 27.03.1992 № 6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди». За відсутності хоча б одного із цих елементів цивільна відповідальність не настає. Так само у зв`язку з недоведеністю недоліків виконання договору, відсутні обставини, які підтверджують протиправна поведінка заподіювача шкоди та вина у заподіянні шкоди, а тому позовні вимоги про відшкодування моральної шкоди також не підлягають задоволенню. Національні суди мають вибирати способи такого тлумачення, які зазвичай можуть включати акти законодавства, відповідну практику, наукові дослідження тощо (VOLOVIK v. UKRAINE, № 15123/03, § 45, ЄСПЛ, 06 грудня 2007 року). Одним із фундаментальних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, який, між іншим, вимагає щоб при остаточному вирішенні справи судами їх рішення не викликали сумнівів (BRUMARESCU v. ROMANIA, № 28342/95, § 61, ЄСПЛ, від 28 жовтня 1999 року). Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (SERYAVIN AND OTHERS v. UKRAINE, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року). З огляду на викладене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу, суд приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення позовних вимог.

Outcome: dismissed