Jurisdiction: civil
Date: 2025-10-01 00:00:00

\~ \~ \~ \~25 червня 2025 року до Корольовського районного суду міста Житомира надійшла позовна заява ТзОВ «Фінпром Маркет» до [PERSON] про стягнення заборгованості. \~ \~ \~ \~Позов обґрунтовано тим, що 02 квітня 2021 року між ТзОВ «Фінансова компанія «1 безпечне агентство необхідних кредитів» та [PERSON] укладено договір позики № 1958859, який підписаний електронним підписом відповідача, відтвореним шляхом використання одноразового ідентифікатора. Відповідно до умов Договору позики ТзОВ «Фінансова компанія «1 безпечне агентство необхідних кредитів» надало позичальнику [PERSON] в позику 4 000 гривень строком на 30 днів, процентна ставка 1,99 %, яка нараховується за кожен день користування позикою. Позичальник зобов`язалася повернути позикодавцеві таку ж суму грошових коштів у день закінчення строку позики, або достроково, та сплатити позикодавцю плату (проценти) від суми позики. \~ \~ \~ \~ 19 листопада 2021 року між ТзОВ «1 безпечне агентство необхідних кредитів» та ТзОВ «Фінансова компанія управління активами» укладено договір факторингу № 1911, відповідно до умов якого право вимоги за договором позики № 1958859 перейшло до ТзОВ «Фінансова компанія управління активами». 03 квітня 2023 року між ТзОВ «Фінансова компанія управління активами» та ТзОВ «Фінпром Маркет» укладено договір факторингу №030423-ФК, на підставі якого до фактора ТзОВ «Фінпром Маркет» перейшло право вимоги за договором позики № 1958859 від 02 квітня 2021 року. \~ \~ \~ \~Таким чином, ТзОВ «Фінпром Маркет» набуло право вимоги до відповідача за договором позики № 1958859 від 02 квітня 2021 року. \~ \~ \~ \~Позивач зазначає, що заборгованість відповідача за договором позики № 1958859 від 02 квітня 2021 року становить 11\~466,42 гривень, з яких 4 000 гривень заборгованість за основним зобов`язанням; 7\~466,42 гривень заборгованість за нарахованими процентами. \~ \~ \~ \~На підставі наведеного позивач просить стягнути з [PERSON] на користь ТОВ «Фінпром Маркет» 11\~466,42 гривень заборгованості за договором позики, 2 422,40 гривень судового збору та понесені витрати на правову допомогу. \~ \~ \~ \~Ухвалою судді Корольовського районного суду м. Житомира від 27 червня 2025 року прийнято до розгляду позовну заяву та відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін та запропоновано відповідачу подати відзив на позов протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення вказаної ухвали. \~ \~ \~ \~Представник позивача ТзОВ «Фінпром Маркет» у судове засідання не з`явився, заявою від 15 вересня 2025 року представник позивача просить розгляд справи здійснювати за його відсутності та надав згоду на заочний розгляд справи. \~ \~ \~ \~Відповідач [PERSON] у судове засідання не з`явилася, хоча належним чином повідомлялася про дату, час та місце розгляду справи. Установлено, що відповідач зареєстрована за адресою: [ADDRESS] . Матеріали справи містять відомості про те, що позивач належно виконав вимоги ч. 7 ст. 43 ЦПК України\~та надіслав відповідачу на адресу зареєстрованого місця проживання копію позовної заяви з додатками. Крім того, відповідачу копія ухвали про відкриття провадження, а також судова повістка надіслані рекомендованим листом на адресу зареєстрованого місця проживання, що відповідає вимогам п. 2 ч. 7\~ст. 128 ЦПК України. Однак, відповідне поштове відправлення повернуте на адресу суду неврученим відповідачу з відміткою пошти про причину повернення «адресат відсутній за вказаною адресою». А тому, відповідно до змісту п. 4 ч. 8 ст.128ЦПК України\~відповідач вважається такою, що отримала судову повістку. \~ \~ \~ \~Відповідно до ч. 1 ст. 223 ЦПК України\~неявка в судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. \~ \~ \~ \~За наявності всіх умов, передбачених\~ст. 280 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про здійснення заочного розгляду справи та ухвалення заочного рішення на підставі наявних у справі доказів. \~ \~ \~ \~У відповідності до вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України\~у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. \~ \~ \~ \~Відповідно до ч. 3 ст. 12 ЦПК України\~кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. \~ \~ \~ \~Суд установив, що 02 квітня 2021 року між ТзОВ «Фінансова компанія «1 безпечне агентство необхідних кредитів» та\~ [PERSON] \~укладено договір позики № 1958859 (далі по тексту рішення Договір позики), відповідно до умов якого ТзОВ «Фінансова компанія «1 безпечне агентство необхідних кредитів» зобов`язується надати позичальнику у власність грошові кошти (позику) на погоджений умовами Договору строк шляхом їх перерахування на банківський рахунок позичальника, а позичальник зобов`язується повернути позикодавцеві таку ж суму грошових коштів у день закінчення строку позики, або достроково, та сплатити позикодавцю плату (проценти) від суми позики. \~ \~ \~ \~Істотні умови Договору позики: \~ \~ \~ \~- сума позики 4 000 гривень (п. 2 Договору позики); \~ \~ \~ \~- строк позики 30 днів (п. 2 Договору позики); \~ \~ \~ \~- процентна ставка (базова) 1,99 % в день фіксована (п. 2 Договору позики); \~ \~ \~ \~- процентна ставка за понадстрокове користування позикою (її частиною) за день 2,70 %; \~ \~ \~ \~Проценти за цим договором нараховуються щоденно, включаючи дати отримання та повернення, на залишок позики (п. 3 Договору позики). Пунктом 6.5 Правил надання грошових коштів у позику ТзОВ «1 Безпечне агентство необхідних кредитів» (далі по тексту рішення - Правила) визначено, що у разі неповернення/ повернення не в повному розмірі/несвоєчасного повернення позики та процентів, позичальнику на таку неповернуту позику (її частину) товариство має право нараховувати проценти у розмірі, передбаченому договором позики, за кожний день понадстрокового користування позикою (або її частиною), починаючи з першого дня такого понадстрокового користування та закінчуючи днем повернення позики (або її частини) та процентів, але в будь-якому випадку не більше 90 календарних днів. Позичальник розуміє та погоджується з тим, що нарахування процентів на позику (або її частину) за понадстрокове користування позикою за договором позики не є штрафом, пенею чи будь-якою іншою штрафною санкцією в розумінні чинного законодавства, а застосовується виключно в якості процентної ставки на позику за понадстрокове користування. Пунктом 6.9 Правил визначено, що позичальник надає свою згоду, що у період з першого дня понадстрокового користування позикою (її частиною) і до дати повного виконання позичальником своїх зобов`язань за договором позики, на суму позики (її частину) нараховуються проценти у розмірі, встановленому договором позики. На підтвердження перерахування кредитних коштів на картковий рахунок відповідача до матеріалів справи додано копію платіжної інструкції від 02 квітня 2021 року, відповідно до змісту якої ТзОВ «Фінансова компанія «Фінекспрес» підтверджує здійснення операції із переказу коштів 02 квітня 2021 року на картку № [NUMBER] в сумі 4000 гривень. 19 листопада 2021 року між ТзОВ «1 безпечне агентство необхідних кредитів» та ТзОВ «Фінансова компанія управління активами» укладено договір факторингу № 1911, відповідно до умов якого ТзОВ «Фінансова компанія управління активами» передає грошові кошти, що дорівнює ціні продажу, в розпорядження ТзОВ «1 безпечне агентство необхідних кредитів», а ТзОВ «1 безпечне агентство необхідних кредитів» відступає ТзОВ «Фінансова компанія управління активами» права вимоги до боржників зазначених в Реєстрі заборгованостей (Додаток №1 до цього Договору), в розмірі Портфеля Заборгованості. Сторони погодили, що до ТзОВ «Фінансова компанія управління активами» переходять всі права вимоги, які належали ТзОВ «1 безпечне агентство необхідних кредитів» за кредитними договорами (право вимоги). 19 листопада 2021 року уповноважені представники ТзОВ «1 безпечне агентство необхідних кредитів» та ТзОВ «Фінансова компанія управління активами» підписали акт прийому-передачі Реєстру Заборгованостей за Договором факторингу № 1911 від 19 листопада 2021 року. Згідно з Реєстром прав вимог від 19 листопада 2021 року право вимоги за договором позики № 1958859 перейшло до ТзОВ «Фінансова компанія управління активами». 03 квітня 2023 року між ТзОВ «Фінансова компанія управління активами» та ТзОВ «Фінпром Маркет» укладено Договір факторингу №030423-ФК, у відповідності до умов якого ТзОВ «Фінпром Маркет» набуло право грошової вимоги до фізичних осіб-боржників, у тому числі за договором позики № 1958859 від 02 квітня 2021 року, укладеного між ТзОВ «1 безпечне агентство необхідних кредитів» та [PERSON] . Пунктом 1.1 Договору факторингу встановлено, що фактор передає грошові кошти в розпорядження клієнта (ціна продажу) за плату, а клієнт відступає факторові права вимоги до боржників, зазначених в Реєстрі заборгованостей (додаток № 1 до цього Договору), в розмірі портфеля заборгованості. Сторони погодили, що до фактора переходять всі права грошової вимоги, які належали клієнту за кредитними договорами (право вимоги). Пунктом 5.2 Договору факторингу визначено, що перехід від клієнта до фактора прав вимог за портфелем заборгованості відбувається в момент підписання Актів прийому-передачі реєстру заборгованостей, після чого фактор стає кредитором по відношенню до боржників стосовно портфеля заборгованості та набуває відповідних прав вимог. Підписані сторонами Акти прийому-передачі реєстру заборгованостей підтверджують факт переходу від клієнта до фактора відповідних прав вимоги та є невід`ємними частинами цього Договору. На виконання Договору факторингу № 030423-ФК від 03 квітня 2023 року між ТзОВ «Фінпром Маркет» та ТзОВ «Фінансова компанія управління активами» складено Акт прийому-передачі Реєстру заборгованостей. Відповідно до Витягу з Реєстру заборгованостей (Реєстру прав вимог) від 03 квітня 2023 року до Договору факторингу № 030423-ФК від 03 квітня 2023 року, ТОВ «Фінпром Маркет» набуло права грошової вимоги до відповідача в розмір 13\~552 гривень, з яких: 4 000 гривень - сума заборгованості за основною сумою боргу; 9552,00 - сума заборгованості за відсотками. Згідно з\~розрахунком заборгованості,\~який наданий\~позивачем,\~розмір заборгованості\~ [PERSON] \~за Договором\~позики становить 11 466,42 гривень, з яких 4 000 гривень заборгованість за основним зобов`язанням; 7 466,42 гривень заборгованість за нарахованими процентами. \~ \~ \~ \~Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд ураховує таке. \~ \~ \~ \~Статтею 1077\~ЦК України передбачено, що за договором факторингу одна сторона (фактор) передає або зобов`язується передати грошові кошти в розпорядження другої сторони (клієнта) за плату (у будь-який передбачений договором спосіб), а клієнт відступає або зобов`язується відступити факторові своє право грошової вимоги до третьої особи (боржника). \~ \~ \~ \~Клієнт може відступити факторові свою грошову вимогу до боржника з метою забезпечення виконання зобов`язання клієнта перед фактором. Зобов`язання фактора за договором факторингу може передбачати надання клієнтові послуг, пов`язаних із грошовою вимогою, право якої він відступає. \~ \~ \~ \~Частиною 1 ст.\~1078\~ЦК України визначено, що предметом договору факторингу може бути право грошової вимоги, строк платежу за якою настав (наявна вимога), а також право вимоги, яке виникне в майбутньому (майбутня вимога). \~ \~ \~ \~Згідно з ч. 2 ст.\~1078\~ЦК України майбутня вимога вважається переданою фактору з дня виникнення права вимоги до боржника. Якщо передання права грошової вимоги обумовлене певною подією, воно вважається переданим з моменту настання цієї події. У цих випадках додаткове оформлення відступлення права грошової вимоги не вимагається. \~ \~ \~ \~Досліджені судом договори факторингу та відступлення прав вимоги з доданими до них актами прийому-передачі, витягами з реєстрів боржників свідчать про наявність у позивача права грошової вимоги до [PERSON] у спірних правовідносинах. \~ \~ \~ \~Одним із основоположних принципів цивільного судочинства є справедливість, добросовісність та розумність, що передбачено у п. 6 ч. 1 ст. 3 ЦК України. Тобто дії учасників цивільних правовідносин мають відповідати певному стандарту поведінки та характеризуватися чесністю, відкритістю та повагою до інтересів іншої сторони чи сторін договору. \~ \~ \~ \~Статтями 526, 527\~ЦК України встановлено, що зобов`язання має виконуватися належним чином, у встановлений строк відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. \~ \~ \~ \~Частиною 1 ст. 530 ЦК України, передбачено, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). \~ \~ \~ \~Згідно з ч. 1 ст. 1054 ЦК України, за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. \~ \~ \~ \~Відповідно до ч. 1 ст.\~638\~ЦК України Договір є укладеним, якщо сторони досягли згоди з усіх істотних умов договору. \~ \~ \~ \~У відповідності до ст.\~639\~ЦК України Договір може бути укладений у будь-якій формі, якщо вимоги щодо форми договору не встановлені законом. Якщо сторони домовилися укласти договір за допомогою інформаційно-комунікаційних систем, він вважається укладеним у письмовій формі. \~ \~ \~ \~Пунктом 5 ст.\~3\~ЗУ «Про\~електронну комерцію» встановлено, що електронний договір домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав і обов`язків та оформлена в електронній формі. \~ \~ \~ \~Статтею 12\~ЗУ «Про\~електронну комерцію» встановлено, що якщо відповідно до акта цивільного законодавства або за домовленістю сторін електронний правочин має бути підписаний сторонами, моментом його підписання є використання: електронного підпису або електронного цифрового підпису відповідно до Закону України «Про електронний цифровий підпис», за умови використання засобу електронного цифрового підпису усіма сторонами електронного правочину; електронного підпису одноразовим ідентифікатором, визначеним цим Законом; аналога власноручного підпису (факсимільного відтворення підпису за допомогою засобів механічного або іншого копіювання, іншого аналога власноручного підпису) за письмовою згодою сторін, у якій мають міститися зразки відповідних аналогів власноручних підписів. \~ \~ \~ \~Електронний підпис одноразовим ідентифікатором дані в електронній формі у вигляді алфавітно-цифрової послідовності, що додаються до інших електронних даних особою, яка прийняла пропозицію (оферту) укласти електронний договір, та надсилаються іншій стороні цього договору (п. 6 ст. 3 ЗУ «Про електронну комерцію»). \~ \~ \~ \~Частиною 2 ст.\~1054\~ЦК України встановлено, що до відносин за кредитним договором застосовуються положення параграфа 1 цієї глави, якщо інше не встановлено цим параграфом і не випливає із суті кредитного договору. \~ \~ \~ \~Кредитний договір укладається у письмовій формі. Кредитний договір, укладений з недодержанням письмової форми, є нікчемним (ст. 1055 ЦК України). \~ \~ \~ \~Згідно ст.\~530\~ЦК України якщо у зобов`язанні встановлено строк його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк. \~ \~ \~ \~У разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом (ст. 611 ЦК України). \~ \~ \~ \~Боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом (ч. 1ст. 612 ЦК України). \~ \~ \~ \~Частиною 1 ст.\~625\~ЦК України встановлено, що боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. \~ \~ \~ \~Згідно зі ст.\~13\~Закону України\~«Про споживче\~кредитування» договір про споживчий кредит, договори про надання додаткових та супутніх послуг кредитодавцем і третіми особами та зміни до них укладаються у письмовій формі у паперовому вигляді або у вигляді електронного документа, створеного згідно з вимогами, визначеними Законом України «Про електронні документи та електронний документообіг», а також з урахуванням особливостей, передбачених Законом України «Про електронну комерцію». \~ \~ \~ \~Юридична сила електронного документа не може бути заперечена виключно через те, що він має електронну форму. Допустимість електронного документа як доказу не може заперечуватися виключно на підставі того, що він має електронну форму (ст.8 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг»). \~ \~ \~ \~Суд установив, що [PERSON] на підставі Договору позики отримала 4 000 гривень строком на 30 днів, процентна ставка фіксована та становить 1,99 % від суми позики. \~ \~ \~ \~Відповідно до розрахунку заборгованості, який було здійснено позивачем, розмір заборгованості [PERSON] за Договором позики станом на 28 травня 2025 року становить 11\~466,42 гривень, період нарахування процентів - з 02 квітня 2021 року по 31 липня 2021 року. \~ \~ \~ \~Після спливу визначеного договором строку кредитування чи у разі пред`явлення до позичальника вимоги згідно з частиною другою статті 1050 ЦК України право кредитодавця нараховувати передбачені договором проценти за кредитом припиняється. Права та інтереси кредитодавця в охоронних правовідносинах забезпечуються частиною другою статті 625 ЦК України, яка регламентує наслідки прострочення виконання грошового зобов`язання (такий правовий висновок викладений в п. 91 постанови Великої Палати Верховного Суду від 28.03.2018 у справі №444/9519/12). У спірних правовідносинах погодженим строком кредитування є строк 30 днів (п. 2.2 Договору позики). Обставини продовження чи пролонгації строку позики (кредитування) судом не встановлені. Відтак, суд вважає, що кредитор вправі нараховувати проценти за користування позикою лише за період погодженого строку позики (кредитування). За розрахунком суду, сума процентів за користування кредитом становить 2\~388 гривень. Розрахунок: 4000 гривень (сума кредиту) х 1,99 % (процентна ставка в день) х 30 днів. Досліджений судом розрахунок заборгованості свідчить, що [PERSON] на виконання умов Договору позики сплатила 2085,58 гривень, які були зараховані кредитором на погашення процентів. Отже, заборгованість [PERSON] за Договором позики становить 4 302,42 гривень, з яких 4000 гривень тіло кредиту; 302,42 гривень проценти за користування кредитом. Щодо стягнення процентів за користування позикою (кредитом) поза межами строку позики (строку кредитування) суд зазначає таке. Пунктами 6.5 та 6.9 Правил передбачене нарахування процентів за понадстрокове користування позикою в розмірі, передбаченому договором. В договорі позики (п. 2) сторони погодили розмір процентної ставки за понадстрокове користування позикою - 2,70 % за день. Тобто сторони унормували такий випадок і передбачили можливість нарахування процентів за користування кредитом поза межами строку кредитування. У спірних правовідносинах суд ураховує правовий висновок Великої Палати Верховного Суду, викладений в постанові від 05.04.2023 у справі №910/4518/16 (п.п. 115-116, 128): «Зазначене не означає, що сторони не можуть домовитися про те, що в разі прострочення повернення кредиту позичальник сплачує кредитору проценти саме як міру відповідальності, зокрема в тому ж розмірі, в якому він сплачував проценти як плату за наданий кредит, або в іншому розмірі. Водночас така домовленість за правовою природою є домовленістю про сплату процентів річних у визначеному договором розмірі на підставі статті 625 ЦК України, і цей розмір може зменшити суд (пункт 107 цієї постанови). Тобто твердження скаржників про те, що проценти за «користування кредитом» нараховуються не лише в межах строку кредитування, а й після спливу такого строку, тобто до моменту повного фактичного повернення кредитних коштів, свідчать про помилкове розуміння скаржниками правової природи процентів, які сплачуються позичальником у випадку прострочення грошового зобов`язання. Проценти, які можуть бути нараховані поза межами строку кредитування (чи після вимоги про дострокове погашення кредиту), є мірою цивільно-правової відповідальності та сплачуються відповідно до положень статті 625 ЦК України. Отже, можливість нарахування процентів поза межами строку кредитування чи після пред`явлення вимоги про дострокове погашення кредиту та розмір таких процентів залежать від підстави їх нарахування згідно з частиною другою статті 625 ЦК України. У подібних спорах судам необхідно здійснити тлумачення умов відповідних договорів та дійти висновку, чи мали на увазі сторони встановити нарахування процентів як міри відповідальності у певному розмірі за період після закінчення строку кредитування або після пред`явлення вимоги про дострокове погашення кредиту, чи у відповідному розділі договору передбачили тільки проценти за правомірну поведінку позичальника (за «користування кредитом»). У разі сумніву слід застосовувати принцип contra proferentem (лат. verba chartarum fortius accipiuntur contra proferentem, тобто слова договору тлумачаться проти того, хто їх написав)». Здійснивши тлумачення умов договору позики та Правил, суд дійшов висновку, що передбачаючи можливість нарахування процентів поза межами строку кредитування, сторони не мали на увазі встановлення такого нарахування як міри відповідальності згідно ст. 625 ЦК України, а визначили його саме як плату за правомірну поведінку позичальника (за «користування кредитом»), що законом не передбачено. Підсумовуючи, суд дійшов висновку про часткове задоволення позову та стягнення з [PERSON] на користь ТзОВ «Фінпром Маркет» заборгованість за Договором позики в розмірі 4\~302,42 гривень. \~ \~ \~ \~Розподіл судових витрат. \~ \~ \~ \~Частиною 1 ст.141ЦПК України\~визначено, що судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: 1) у разі задоволення позову на відповідача; 2) у разі відмови в позові на позивача; 3) у разі часткового задоволення позову -на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог (ч. 2\~ст. 141 ЦПК України). \~ \~ \~ \~Ураховуючи висновок суду про часткове задоволення позову (на 37,52 % від ціни позову), з відповідача на користь позивача слід стягнути судовий збір в розмірі 908,88 гривень. \~ \~ \~ \~Статтею 133 ЦПК України\~передбачено, що судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. \~ \~ \~ \~Ст. 133 ЦПК України\~передбачено, що до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати на професійну правничу допомогу. \~ \~ \~ \~Позивач заявив до стягнення 3 500 витрат на професійну правничу допомогу, на підтвердження яких надав договір про надання правничої допомоги №01-11/24 від 01.11.2024, витяг з акту приймання-передачі наданої правничої допомоги № 10-П від 23.03.2025, акт приймання-передачі справ на надання правничої допомоги, платіжну інструкцію кредитового переказу коштів, ордер на надання правничої допомоги, свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю. Такі витрати складаються з сум: вивчення документів, проведення їх аналізу, визначення правової позиції/аналіз судової практики та збір документів/доказів по малозначних справах для формування позовної заяви - 500 гривень, підготовка/складання позовної заяви - 3000 гривень. Статтею 137 ЦПК встановлено, що витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. Відповідно до п.3 ч.2 ст.141ЦПК України інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Враховуючи висновок суду про часткове задоволення позову,

Outcome: partial