Jurisdiction: civil
Date: 2025-09-30 00:00:00

Позиція позивача Представник позивача адвокат Заєць Б.В. звернувся до суду в інтересах [PERSON] із вказаним позовом, в якому просить суд визнати частково недійсними свідоцтва про право на спадщину за законом, видані 20.05.2024 державним нотаріусом Літинської державної нотаріальної контори Вінницької області Малаховою Д.С., зареєстровані в реєстрі за №2-443, №2-444 та №2-445 на ім`я [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] після померлого [INFO] [PERSON] в частині спадщини на їх частки сараю літ. "Д", сараю літ. "Е" з погребом літ. "П/Е" з гаражем літ. "Ж", криниці №7, що зареєстровані за адресою: [ADDRESS] . Просив вирішити питання розподілу судових витрат та стягнути з відповідачів в рівних частках судові витрати, що складаються із судового збору у розмірі 4239,20 грн та витрат пов`язаних із розглядом справи, а саме, витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 15000,00 грн. Позовні вимоги представник позивача мотивує тим, що батьками позивача\~були [PERSON] ,\~який помер\~ [INFO] ,\~та [PERSON] ,\~яка померла\~ [INFO] ,\~після смерті\~яких він\~звертався до\~нотаріальної контори\~із заявою\~про прийняття\~спадщини.\~До складу\~спадкового майна\~батьків входить\~домоволодіння,\~яке складається\~з житлового\~будинку з\~господарськими будівлями\~і спорудами,\~які знаходяться\~за адресою\~ [ADDRESS] .\~Іншим спадкоємцем\~після смерті\~батьків був\~брат позивача\~ [PERSON] ,\~який помер\~ [INFO] .\~Спадкоємцями після\~смерті [PERSON] \~є його\~дружина [PERSON] ,\~та діти\~ [PERSON] і\~ [PERSON] .\~Позивач вирішив\~оформити свої\~спадкові права,\~однак,\~його повідомили,\~що у\~2020\~році технічний\~паспорт вже\~виготовлявся.\~Крім того,\~ознайомився з\~Витягом з\~Державного реєстру\~речових прав\~на нерухоме\~майно про\~реєстрацію права\~власності номер\~161711760\~від 01.04.2019,\~відповідно до\~якого сарай\~літ.\~«Д»,\~сарай літ.\~«Е» з\~погребом літ.\~«П/Е»\~з гаражем\~літ.\~«Ж»,\~криницею №7,\~що належали\~покійним батькам\~позивача,\~якимось чином\~увійшли 2019\~року до\~будинковолодіння,\~що знаходиться\~по сусідству\~за адресою\~ [ADDRESS] та\~право власності\~на них\~зареєстроване за\~ [PERSON] .\~Але,\~дана інформація\~не відповідала\~дійсності,\~оскільки зазначені\~нерухомі об`єкти\~ніколи не\~будувались братом\~позивача та\~у власність\~йому не\~передавались. Не погодившись із викладеним, [PERSON] звернувся до суду із позовом у якому просив скасувати державну реєстрацію та рішення державного реєстратора від 01.04.2019 №46234701 в частині державної реєстрації права власності за [PERSON] спірних сараю літ. «Д», сараю літ. «Е» з погребом літ. «П/Е» з гаражем літ. «Ж» криницею №7. 20.03.2025 Літинським районним судом Вінницької області ухвалено рішення у справі №137/1004/23 яким позовні вимоги були задоволені повністю. Під час розгляду вказаної справи відповідачі, зловживаючи своїми правами, не дочекавшись прийняття судом рішення у справі, що розглядалась, звернулись до Літинської державної нотаріальної контори Вінницького району Вінницької області та отримали 20.05.2024 свідоцтва про право на спадщину за законом та отримали по 1/3 частки права власності на нерухоме майно, яке незаконно належало спадкодавцю, а саме на сарай літ. "Д", сарай літ. "Е" з погребом літ. "П/Е" з гаражем літ. "Ж", криницю №7. Проте, зазначені господарські будівлі і споруди мають належати на праві власності також і позивачу, оскільки він є спадкоємцем після смерті своїх батьків, від яких йому у порядку спадкування перейшло право власності на ці споруди. Рух справи в суді Ухвалою Літинського районного суду Вінницької області від 29.05.2025 провадження у справі відкрито у порядку загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання. Ухвалою від 02.07.2025 закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до розгляду по суті. Розгляд справи Позивач [PERSON] в судове засідання не з`явився, його представник-адвокат Заєць Б.В. в судовому засіданні заявлені вимоги підтримав та просив задовольнити з підстав, викладених у позові. Відповідачка [PERSON] в судове засідання не з`явилась, подала до суду заяву про розгляд справи без її участі. Відповідачі [PERSON] та [PERSON] в судове засідання повторно не з`явились, про дату, час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином, про причини неявки не повідомили, клопотань про відкладення не надходило. Представник третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідачів Літинської державної нотаріальної контори Вінницької області в судове засідання не з`явився, до суду надійшов лист про розгляд справи без їх участі, при вирішенні справи поклались на розсуд суду. З урахуванням одночасного існування умов, передбачених ч.1\~ст.280 ЦПК України, судом ухвалено провести заочний розгляд справи. Встановлені судом обставини \~ \~ \~ \~Батьками позивача [PERSON] були [PERSON] та [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про народження [NUMBER] , виданим 31.01.1974 (а.с.9). \~ \~ \~ \~Згідно відповіді №671-28.1-35 Вінницького відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Вінницькому районі Вінницької області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ) від 19.07.2025 (а.с.10), в архіві відділу знаходяться на зберіганні актові записи про: - шлюб №18 від 11.09.1966, складений виконавчим комітетом Осолинської сільської ради Літинського району Вінницької області, на гр. [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] ; - розірвання шлюбу №89 від 26.12.1995, складений Літинським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Вінницькому районі Вінницької області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ), на гр. [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] ; - про народження №30 від 01.04.1968, складений Літинським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Вінницькому районі Вінницької області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ), на гр. [PERSON] , [INFO] , де батьком дитини зазначений гр. [PERSON] , мати - гр. [PERSON] ; -\~про смерть\~№69\~від 27.08.2019,\~складений Літинським\~відділом державної\~реєстрації актів\~цивільного стану\~у Вінницькому\~районі Вінницької\~області Центрального\~міжрегіонального управління\~Міністерства юстиції (м.Київ), на гр. [PERSON] , [INFO] , дата смерті [INFO] . [PERSON] помер [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , виданим 11.12.2007 Відділом реєстрації актів цивільного стану Літинського районного управління юстиції Вінницької області (а.с.11). Літинською державною нотаріальною конторою Вінницької області заведено спадкову справу №616/2004 до майна померлого [INFO] [PERSON] (а.с.56-69), [PERSON] , зокрема, подав до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини після смерті батька. [PERSON] померла [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , виданим 25.10.2018 Літинським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції Вінницької області (а.с.12). Літинською державною нотаріальною конторою Вінницької області заведено спадкову справу №517/2018 до майна померлої [INFO] [PERSON] (а.с.70-80), [PERSON] , зокрема, подав до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини після смерті матері. Згідно свідоцтва [ADDRESS] про право особистої власності на домоволодіння від 25.05.1973 (а.с.13), [PERSON] був власником домоволодіння, яке знаходяться за адресою: [ADDRESS] . Відповідно до Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності №161711760 від 01.04.2019, (а.с.14), [PERSON] був власником житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами, загальною площею 90,6 кв.м., житловою площею 49,9 кв.м., житловий будинок літ «Г», ганок, сарай літ «Д», сарай літ «Е», погріб літ «П/Е», гараж літ «Ж», убиральня літ «З», гараж-сарай літ «К», погріб літ «П/К», ганок, огорожа №4, хвіртка №5, ворота з хвірткою №6, криниця №7, що знаходяться за адресою: [ADDRESS] . Рішенням Літинського районного суду Вінницької області від 20.03.2025 у справі №137/1004/23, яке набрало законної сили (а.с.15-19), скасовано державну реєстрацію та рішення державного реєстратора Морозюк Наталії Анатоліївни Літинської селищної ради Вінницького району Вінницької обалсті від 01.04.2019 №46234701 в частині державної реєстрації права власності за [PERSON] сарая літ. "Д", сарая літ. "Е" з погребом літ. "П/Е" з гаражем літ. "Ж", криниця №7, що зареєстровані за адресою: [ADDRESS] . Вказаним рішенням суду встановлено, що сарай літ. "Д", сарай літ. "Е" з погребом літ. "П/Е", гараж літ. "Ж", криниця №7, що зареєстровані за адресою [ADDRESS] , відносяться до домоволодіння Подільська 47, належного спадкодавцям [PERSON] та [PERSON] , зазначені будівлі перебували у їх власності ще до переходу права власності на домоволодіння [ADDRESS] , відповідно до договору дарування покійному [PERSON] , якому подаровано будинок та хлів. Згідно ч.4 ст.82 ЦПК України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом. Літинською державною нотаріальною конторою Вінницької області заведено спадкову справу №400/2019 до майна померлого [INFO] [PERSON] (а.с.81-114). Згідно свідоцтва про право на спадщину за законом, зареєстрованого в реєстрі за №2-443, виданого 20.05.2024 державним нотаріусом Літинської державної нотаріальної контори Вінницької області Малаховою Д.С. (а.с.110), посвідчено, що спадкоємцем після смерті [PERSON] , який помер [INFO] , в розмір 1/3 частки спадкового житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами, розташованого за адресою: [ADDRESS] , є [PERSON] . На підставі вказаного свідоцтва, державним нотаріусом Літинської державної нотаріальної контори Вінницької області Малаховою Д.С. здійснено державну реєстрацію за [PERSON] права власності на 1/3 частки спадкового житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами, розташованого за адресою: [ADDRESS] , в тому числі, сараю літ. "Д", сараю літ. "Е" з погребом літ. "П/Е", гараж літ. "Ж", криниця №7, що підтверджується Витягом з Державного реєстру речових прав №379340756 від 20.05.2025 (а.с.21). Згідно свідоцтва про право на спадщину за законом, зареєстрованого в реєстрі за №2-444, виданого 20.05.2024 державним нотаріусом Літинської державної нотаріальної контори Вінницької області Малаховою Д.С. (а.с.111), посвідчено, що спадкоємцем після смерті [PERSON] , який помер [INFO] , в розмір 1/3 частки спадкового житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами, розташованого за адресою: [ADDRESS] , є [PERSON] . На підставі вказаного свідоцтва, державним нотаріусом Літинської державної нотаріальної контори Вінницької області Малаховою Д.С. здійснено державну реєстрацію за [PERSON] права власності на 1/3 частки спадкового житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами, розташованого за адресою: [ADDRESS] , в тому числі, сараю літ. "Д", сараю літ. "Е" з погребом літ. "П/Е", гараж літ. "Ж", криниця №7, що підтверджується Витягом з Державного реєстру речових прав №379340952 від 20.05.2025 (а.с.23). Згідно свідоцтва про право на спадщину за законом, зареєстрованого в реєстрі за №2-445, виданого 20.05.2024 державним нотаріусом Літинської державної нотаріальної контори Вінницької області Малаховою Д.С. (а.с.111), посвідчено, що спадкоємцем після смерті [PERSON] , який помер [INFO] , в розмір 1/3 частки спадкового житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами, розташованого за адресою: [ADDRESS] , є [PERSON] . На підставі вказаного свідоцтва, державним нотаріусом Літинської державної нотаріальної контори Вінницької області Малаховою Д.С. здійснено державну реєстрацію за [PERSON] права власності на 1/3 частки спадкового житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами, розташованого за адресою: [ADDRESS] , в тому числі, сараю літ. "Д", сараю літ. "Е" з погребом літ. "П/Е", гараж літ. "Ж", криниця №7, що підтверджується Витягом з Державного реєстру речових прав №379341065 від 20.05.2025 (а.с.25). Оцінка суду та мотиви, з яких виходить суд, та застосовані норми права Відповідно до ч.1\~ст.4 ЦПК України\~кожна особа має право в порядку, встановленому цим кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до ч.1\~ст.13 ЦПК України\~суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього\~Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до ч.1\~ст.15 ЦК України\~кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Згідно статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права. Стаття 41Конституції України наголошує, що кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю. Право приватної власності набувається в порядку, визначеному законом. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Згідно із частиною 1 статті 316 ЦК України правом власності є право особина річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі\~інших осіб.\~Власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном (стаття 317 ЦК України). Статтею 319 ЦК України передбачено, що власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Відповідно до статті 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Згідно ст.328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом. Згідно ст.1216 Цивільного кодексу України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Статтею 1222\~Цивільного кодексу\~України визначено, що спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини. Статтею 1218\~Цивільного кодексу\~України визначено, що до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. За ст.\~1297\~Цивільного кодексу\~України встановлено обов`язок спадкоємця звернутися за свідоцтвом про право на спадщину на нерухоме майно. Відповідно до статті 1301\~ЦК України свідоцтво про право на спадщину визнається недійсним за рішенням суду, якщо буде встановлено, що особа, якій воно видане, не мала права на спадкування, а також в інших випадках, встановлених законом. Як роз`яснено у пункті 27 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 № 7 "Про судову практику у справах про спадкування", відповідно до статті 1301\~ЦК України свідоцтво про право на спадщину може бути визнано недійсним не лише тоді, коли особа, якій воно видане, не мала права на спадкування, але й за інших підстав, установлених законом. Іншими підставами можуть бути: визнання заповіту недійсним, визнання відмови від спадщини недійсною, визнання шлюбу недійсним, порушення у зв`язку з видачею свідоцтва про право на спадщину прав інших осіб тощо. Крім того, суд враховує, що особливість визнання недійсним свідоцтва про право на спадщину як спеціального способу захисту спадкових прав судом зумовлена сутністю свідоцтва про право на спадщину, яке за своєю правовою природою не є правочином. Як наголошено у постанові Верховного Суду від 15.10.2019 справа №916/780/18, свідоцтво про право власності на нерухоме майно лише посвідчує наявність відповідного права і не породжує, не змінює і не припиняє права та обов`язки, тобто не є правочином. Однак свідоцтво видається на підтвердження існування права, яке виникло внаслідок певного правочину, і такий посвідчуваний документ є чинним, якщо є дійсною правова підстава його видачі. У постанові Верховного Суду від 14 листопада 2018 року у справі № 2-1316/2227/11 (провадження № 61-12290св18) зроблено висновок, що устатті 1301 ЦК України, як підставу визнання свідоцтва недійсним, прямо вказано лише відсутність права спадкування в особи, на ім`я якої було видане свідоцтво. Це має місце, зокрема, у разі, якщо ця особа була усунена від спадкування; відсутні юридичні факти, що давали б їй підстави набути право на спадкування - утримання, спорідненість, заповіт; у випадку, коли спадкодавець, оголошений у судовому порядку померлим, виявився насправді живим і судове рішення про оголошення його померлим скасоване. Іншими підставами визнання свідоцтва недійсним можуть бути: визнання заповіту недійсним, визнання відмови від спадщини недійсною, визнання шлюбу недійсним, порушення у зв`язку з видачею свідоцтва про право на спадщину прав інших осіб, включення до свідоцтва майна, яке не належало спадкодавцю на момент відкриття спадщини тощо. \~Порушення у зв`язку з видачею свідоцтва про право на спадщину прав інших заінтересованих осіб може бути самостійною підставою для визнання свідоцтв про право на спадщину за законом недійсними (постанова ВС від 11.12.2019 у справі № 414/811/17). \~Визнати свідоцтво про право на спадщину недійсним може лише суд. Відповідно до пунктів 1, 2, 3 частини третьої статті 26 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» відомості про речові права, обтяження речових прав, внесені до Державного реєстру прав, не підлягають скасуванню та/або вилученню. У разі скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав на підставі судового рішення чи у випадку, передбаченому підпунктом «а» пункту 2 частини шостої статті 37 цього Закону, а також у разі визнання на підставі судового рішення недійсними чи скасування документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав, скасування на підставі судового рішення державної реєстрації прав, державний реєстратор чи посадова особа Міністерства юстиції України (у випадку, передбаченому підпунктом «а» пункту 2 частини шостої статті 37 цього Закону) проводить державну реєстрацію набуття, зміни чи припинення речових прав відповідно до цього Закону. Ухвалення судом рішення про скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав, визнання недійсними чи скасування документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав, а також скасування державної реєстрації прав допускається виключно з одночасним визнанням, зміною чи припиненням цим рішенням речових прав, обтяжень речових прав, зареєстрованих відповідно до законодавства (за наявності таких прав). У постановах Верховного Суду від 03.08.2022 року у справі №645/3067/19, від 17.08.2022 року №450/441/19, від 22.08.2022 року у справі №597/977/21 викладено правовий висновок про те, що визнання недійсними чи скасування документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав, а також скасування державної реєстрації прав є належними способами судового захисту порушених прав та інтересів особи. Згідно ст.12\~ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Відповідно до ст.81\~ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно ст.76\~ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Із матеріалів справи встановлено, що свідоцтва про право на спадщину на ім`я відповідачів [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] були видані 20.05.2024 державним нотаріусом Літинської державної нотаріальної контори Вінницької області Малаховою Д.С., оскільки за спадкодавцем [PERSON] було зареєстроване право власності на житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами, загальною площею 90,6 кв.м., житловою площею 49,9 кв.м., житловий будинок літ «Г», ганок, сарай літ «Д», сарай літ «Е», погріб літ «П/Е», гараж літ «Ж», убиральня літ «З», гараж-сарай літ «К», погріб літ «П/К», ганок, огорожа №4, хвіртка №5, ворота з хвірткою №6, криниця №7, що знаходяться за адресою: [ADDRESS] . Разом з тим, рішенням Літинського районного суду Вінницької області від 20.03.2025 у справі №137/1004/23, яке набрало законної сили, скасовано державну реєстрацію в частині державної реєстрації права власності за [PERSON] сарая літ. "Д", сарая літ. "Е" з погребом літ. "П/Е" з гаражем літ. "Ж", криниця №7, що зареєстровані за адресою: [ADDRESS] , оскільки вказані об`єкти відносяться до домоволодіння Подільська 47. Відтак, позовні вимоги [PERSON] до [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] про визнання недійсними свідоцтв про право на спадщину в частині\~спадщини на\~їх частки\~сараю літ.\~"Д",\~сараю літ.\~"Е"\~з погребом\~літ.\~"П/Е"\~з гаражем\~літ.\~"Ж",\~криниці №7,\~що були\~зареєстровані за\~адресою:\~ [ADDRESS] підлягають задоволенню. Щодо судових витрат Питання про розподіл судових витрат суд вирішує відповідно до ст.141\~ЦПК України та вважає за необхідне стягнути з відповідачів в рівних частинах на користь позивача судовий збір, сплачений ним при подачі позову у розмірі 3633,60 грн, оскільки позов задоволений у повному обсязі. Крім того, відповідно до ч.1, п.1 ч.3\~ст.133 ЦПК України\~судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать, зокрема, витрати на професійну правничу допомогу. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснення ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги (ч.3\~ст.137 ЦПК України). Частиною 4 цієї статті встановлено, що розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи. З матеріалів справи вбачається, що при розгляді справи позивачу [PERSON] надавалась правнича допомога адвокатом Зайцем Богданом Васильовичем. На підтвердження витрат на професійну правничу допомогу адвокатом надано до суду: копію договору про надання правничої допомоги від 08.05.2025, яким визначено гонорар в розмірі 15000,00 грн (а.с.26); детальний опис робіт, виконаних адвокатом по справі (а.с.27); ордер про надання правничої допомоги серії АВ №1204207 від 14.05.2025 (а.с.32); копію свідоцтва про право на зайняття адвокатською діяльністю серії ВН №000114 від 18.01.2017 (а.с.32). До детального опису робіт, виконаних адвокатом по справі, представником внесено: первинна консультація\~без вивчення\~документів -\~30\~хв;\~підготовка та\~укладення договору\~про надання\~правничої допомоги\~-\~10\~хв;\~ознайомлення та\~вивчення наданих\~документів -\~45\~хв;\~пошук та\~ознайомлення із\~правовими позиціями\~Верховного Суду\~-\~3\~год;\~складання позовної\~заяви -\~8\~годин;\~складання клопотання\~про витребування\~доказів -\~1\~година;\~складання клопотання\~про забезпечення\~позову -\~1\~година;\~складання детального\~опису робіт\~адвоката -\~30\~хв;\~участь у\~судових засіданнях\~-\~на момент\~складення опису\~робіт час\~виконання не визначений, однак просить врахувати фактично витрачений час адвокатом під час участі в судової засіданнях. Аналізуючи докази, надані стороною позивача на підтвердження понесених витрат на правову допомогу, складність справи, об`єм досліджуваних доказів, витрачений на представництво адвокатом час, зважаючи на відсутність заперечень з боку відповідача, виходячи з критерію реальності адвокатських послуг та їхньої вартості, суд дійшов висновку, що в даній конкретній справі витрати на правничу допомогу в сумі 15000,00 грн є співмірними та підтвердженими належними та допустимими доказами.

Outcome: approved