Jurisdiction: civil
Date: 2025-10-06 00:00:00

Житлово-будівельний кооператив «Київ-9» (далі - ЖБК «Київ-9») звернулося до суду з позовом до [PERSON] про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги, 3% річних та інфляційних втрат. Зазначив, що [PERSON] проживає та зареєстрована в квартирі [ADDRESS] та є членом ЖБК «Київ-9». Відповідно до розрахунку заборгованості [PERSON] перед ЖБК «Київ-9» має заборгованість у розмірі 14842,08 грн., яка утворилася у зв`язку з винесенням платежів як цільового внеску на утеплення будинку впродовж 12 місяців у розмірі 1 196,57 грн. щомісячно. Посилаючись на те, що відповідач свої зобов`язання по оплаті житлово-комунальних послуг не виконує та у нього утворилася заборгованість, ЖБК «Київ-9» просило стягнути з відповідача на свою користь заборгованість у розмірі 14842,08 грн.. Разом з тим, посилаючись на норми ст. 625 ЦК України, просив стягнути з відповідача на свою користь 3% річних у розмірі 372,00 грн. та інфляційну складову боргу у розмірі 1778,84 грн. Крім того, просив стягнути з відповідача судовий збір у розмірі 3 028 грн. Відповідно до ухвали судді Подільського районного суду м. Києва від 11.06.2025 було відкрито провадження у цивільній справі та призначено справу до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження. Представник позивача у судовому засідання 12 серпня 2025 р. вимоги позовної заяви підтримав, просив позов задовольнити. Відповідач у судовому засіданні 12 серпня 2025р. повідомив, що квартиру успадкував у жовтні 2023р. До цього часу в квартирі жили його батьки. Батьки самостійно зробили утеплення квартири, вартість якого становила 600 доларів США. Однак, як зазначає позивач, орієнтовно у 2020р. житлово-будівельний кооператив вирішив самостійно зробити утеплення фасаду всього будинку. У випадку з квартиру його батьків, працівники житлово-будівельного кооперативу здерли утеплення, які робили батьки та приклеїли своє, при цьому порушили санітарно-епідеміологічні норми, в результаті чого в кімнаті в квартирі з`явилася пліснява. На запитання суду про факт утеплення, відповідач дану обставину визнав. Втім зазначив, що батьки не сплачували за утеплення фасаду, оскільки працівники житлово-будівельного кооперативу ходили по квартирам і запитували думку мешканців будинку щодо утеплення. Батьки в опитувальнику написали, що утримуються від відповіді, адже потрібно розібратися з тарифами. Втім, як повідомив відповідач, все ж таки утеплення будинку було зроблено та зі впливом орієнтовно трьох років позивач почав виставляти борг за таке проведене утеплення. Жоден з мешканців будинку не розумів, у якому розмірі, за якими тарифами та за яким принципом нараховується плата за проведене утеплення. У судовому засіданні 7 жовтня 2025р. представник позивача зазначив, що вартість робіт з утеплення була погоджена Протоколом №199 Загальних зборів членів Житлово-будівельного кооперативу «Київ-9» від 19 липня 2023р., у пункті 6 якого було вирішено: у зв`язку зі зменшенням цільового фінансування проекту з реалізації енергоефективних засобів, кооперативу запропоновано підписати договір на виконання робіт з енергоефективних засобів з капітального ремонту та утеплення фасаду в 2022р. за рахунок коштів міського бюджету на суму 8 210 179,26 грн., що становить 65 % вартості проекту. Роботи з утеплення будинків за рахунок фінансування з коштів міського бюджету було виконано на суму 7842217.19 грн. На рахунок коштів Кооперативу було виконано роботу на суму 1300890,89 грн. Розрахунок орієнтовного розміру цільового внеску на утеплення фасаду житлових будинків здійснено на підставі вартості фактично проведеного утеплення житлового будинку 2022р., площі незакінченого утеплення фасаду будинків. Розмір цільового внеску на утеплення будинків за таким розрахунком становить орієнтовно 200 грн. за квадратний метр загальної площі квартири. У судовому засіданні представник позивача пояснив, що за адресою будинку по [ADDRESS] розмір цільового внеску за 1 квадратний метр площі квартири становить 16,69 грн., відтак, розмір щомісячного платежу за утеплення будинку повинен становити 1196,57 грн. щомісячно, впродовж 12 місяців. У судовому засіданні 7 жовтня 2025р. відповідач зазначив, що став власником квартири в жовтні 2023р. на підставі свідоцтва про право на спадщину після смерті одного з батьків. При цьому, утеплення будинку здійснювалася позивачем ще за життя батьків. Заборгованість з оплати, як вбачається з наданого позивачем розрахунку, позивач почав виставляти як платежі за утеплення будинку з серпня 2023р. по серпень 2024 року. Однак, така заборгованість нарахована позивачем самостійно та інформація про початок нарахування таких платежів не була доведена до відома мешканців будинку. Відповідач зазначив, що немає заборгованості з оплати житлово-комунальних послуг, однак інформації про те, що нараховуються ще якісь цільові внески, він не мав, допоки не отримав судову повістку про виклик у судове засідання. Відтак, вважає що не може вважатися таким, що прострочив виконання грошового зобов`язання, оскільки не був обізнаний про такий обов`язок сплати. Заслухавши пояснення учасників судового розгляду, дослідивши та оцінивши письмові докази в справі в їх сукупності, суд дійшов наступного висновку. Судом установлено, що відповідач [PERSON] є власником квартири номер [ADDRESS] на підставі свідоцтва про право на спадщину, виданого 10 жовтня 2023р.. Проживаючи та будучи зареєстрованим за вказаною адресою, відповідач [PERSON] є членом Житлово-будівельного кооперативу «Київ-9» та як індивідуальний споживач відповідно до статті 7 Закону України П«ро житлово-комунальні послуги» зобов`язаний оплачувати надані житлово-комунальні послуги за цінами та тарифами встановленими відповідно до законодавства. Відповідно до статутних завдань Житлово-будівельний кооператив «Київ-9» надає житлово-комунальні послуги та експлуатаційні послуги з утримання будинку членам кооперативу. Протоколом загальних зборів членів ЖБК «Київ-9» № 176 від 01.11.2020, протоколом загальних зборів членів ЖБК «Київ-9» № 187 від 24.02.2022, протоколом загальних зборів членів ЖБК «Київ-9» № 192 від 19.11.2022, протоколом загальних зборів членів ЖБК «Київ-9» № 193 від 17.12.2022, протоколом загальних зборів членів ЖБК «Київ-9» № 199 від 19.07.2023 були затверджені розміри внесків на утримання будинку за адресою [ADDRESS] . Відповідно розрахунку заборгованості за житлово-комунальні та інші послуги станом на 01.06.2025 заборгованість по особовому рахунку № [NUMBER] значиться у розмірі 14 842 , 08 грн.. Судом встановлено, що дана заборгованість є несплаченими внесками за утеплення фасаду будинка впродовж 12 місяців впродовж періоду з серпня 2023р. по серпень 2024р. у розмірі 1 196,57грн. щомісячно впродовж 12 місяців. Встановлено, що заборгованості з оплати послуг утримання будинку та прибудинкової території відповідач немає. Відтак, в межах даної справи судом слід було вирішити питання, чи повинен нести [PERSON] відповідальність за несплачені платежі на утеплення будинку, яке було здійснено до моменту набуття ним права власності на квартиру, а також питання про те, чи може до нього бути застосована відповідальність за невиконання грошового зобов`язання відповідно до статті 625 ЦК України у вигляді нарахування інфляційного збільшення боргу та 3% річних. Вирішуючи дане питання, суд виходить з того, що до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (статті 1218, 1281 Цивільного кодексу України). Часткове прийняття спадщини, а саме - відмова від прийняття її боргової частини - не допускається, обов`язковою умовою вступу в спадщину є беззастережне прийняття спадкоємцями як прав, так і обов`язків, які залишилися після смерті спадкодавця. У конкретному випадку послуги з утеплення було надано ще за життя спадкоємців відповідача, перші платежі як цільові внески за проведене утеплення було виставлено ще до моменту, коли відповідач оформив спадщину, втім вже був таким що прийняв спадщину, адже був зареєстрований у квартирі. Продовжуючи виставляти заборгованість за цільові внески на утеплення будинку впродовж 12 місяців саме відповідачу [PERSON] , позивач виконав вимогу ЦК України щодо пред`явлення вимоги спадкоємцю боржника. Тим чином, суд дійшов висновку, що [PERSON] повинен нести відповідальність за утеплення будинку, квартиру в якому він успадкував після смерті своїх батьків. При цьому, вирішуючи питання про суму, яку повинен сплатити [PERSON] на користь позивача, суд виходить з того, що щомісячний платіж становить 1196,57 грн. За 12 місяців загальний розмір заборгованості повинен становити 14 358,84 грн. Така сума є меншою від суми, яку просив стягнути позивач - 14842,08 грн. Вирішуючи питання про можливість стягнення з відповідача трьох відсотків річних та інфляційного збільшення боргу як міри відповідальності за порушення грошового зобов`язання, суд виходить з такого. Порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання) (ст. 610 ЦК України). Згідно з ч. 1 ст. 612 ЦК України боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом. Відповідно до ч. 2 ст. 625 ЦК України боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. Однак, в межах даної справи відсутні докази про те, що відповідач інформувався позивачем про наявність заборгованості по внеском за утеплення будинку. На запитання суду у судовому засіданні 7 жовтня 2025р. представник позивача зауважив, що відповідач повинен був сам приходити до адміністрації житлово-будівельного кооперативу та цікавитися заборгованостями. На запитання суду представник позивача підтвердив, що цільові внески могли не відображатися в електронному кабінеті відповідача. Така позиція позивача є неприйнятною, та за відсутності доказів протилежного, суд погоджується з доведемо відповідача, про те, що він не був обізнаний про нарахування таких щомісячних цільових внесків. Констатуючи обов`язок відповідача сплатити вартість утеплення будинку, суд не вбачає підстав застосовувати до відповідача відповідальність за невиконання грошового зобов`язання, адже не вбачає підстав констатувати факт прострочки виконання грошового зобов`язання. З урахуванням вищенаведеного, перевіривши наданий розрахунок заборгованості, суд дійшов висновку про необхідність стягнення з [PERSON] на користь позивача 14 358,84 грн. Заборгованості по цільовим внеском за утеплення будинку. В решті вимог позовної заяви позивачу слід відмовити. Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог. Понесення позивачем судових витрат підтверджується платіжною інструкцією про сплату судового збору у сумі 3 028 грн, який відповідно до ст. 141 ЦПК України підлягає стягненню з відповідача на користь позивача.

Outcome: partial