Jurisdiction: civil
Date: 2025-10-01 00:00:00

09 квітня 2025 року до Піщанського районного суду Вінницької області надійшла позовна\~заява[PERSON] , подана в її інтересах адвокатом Каленяком Едуардом Анатолійовичем, до Студенянської сільської ради Вінницької області про визначення додаткового строку для подачі до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, в якій позивач просить суд визначити [PERSON] , [INFO] , паспорт серія [NUMBER] виданий Піщанським РВ УМВС України у Вінницькій області 21.01.2002 року ІПН [NUMBER] , додатковий строк для подачі до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] свідоцтво про смерть серія [NUMBER] від 20.01.2010 року, терміном у два місяці, який починається з дня набранням рішенням суду законної сили. В обґрунтування позовних вимог представник позивача зазначає, що [INFO] померла [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] . Померла є рідною тіткою позивача [PERSON] . Відповідно до свідоцтва про шлюб [NUMBER] між [PERSON] та позивачем - [PERSON] було укладено шлюб, після чого прізвище позивача змінилося на " [PERSON] ". Відповідно до свідоцтва про народження позивача [NUMBER] батьками позивача є [PERSON] та [PERSON] . Відповідно до свідоцтва про одруження [NUMBER] між батьками позивача [PERSON] та [PERSON] 23.05.1961 р., було укладено шлюб. Відповідно до свідоцтва про народження [NUMBER] батьками матері позивача, [PERSON] , є [PERSON] та [PERSON] . Відповідно до свідоцтва про народження [NUMBER] батьками померлої [PERSON] є [PERSON] та [PERSON] . Враховуючи викладене, померла [PERSON] та мати позивача є рідними сестрами, а позивач відповідно являється племінницею померлої. Після смерті тітки позивача залишилася земельна ділянка площею 1,9 умовних кадастрових гектара на території Студенянської сільської ради Тульчинського (Піщанського) району Вінницької області, що підтверджується сертифікатом на право на земельну частку (пай) серія ВН№0468161. Позивач являється спадкоємцем п`ятої черги за законом на спадкове майно, яке залишилося після смерті тітки, інших спадкоємців немає, спадкова справа після смерті померлої не відкривалась. [PERSON] померла [INFO] відповідно шестимісячний строк для прийняття спадщини закінчився 27.09.2010 року. Позивач не зверталася до нотаріуса з відповідною заявою про видачу свідоцтва на спадщину, так як на момент смерті тітки, позивачу не було відомо, що остання має право на земельну частку (пай) на території Чорноминської сільської ради, площею 1,9 га., в умовних кадастрових гектарах, іншого майна в померлої немає. Звернувшись в усному порядку до нотаріуса позивач отримала відповідь, що подавати заяву про прийняття спадщини немає сенсу так як жодного майна за померлою не зареєстровано. Позивач здійснила поховання тітки, що підтверджується довідкою сільської ради від 29.03.2010 року №336 до позивача перейшли всі речі домашнього вжитку померлої, позивач також отримала допомогу на поховання померлої. Дізнавшись про наявність в померлої права на земельну частку (пай) на території Чорноминської сільської ради, площею 1,9 га., в умовних кадастрових гектарах позивач звернулась до нотаріуса з заявою про отримання свідоцтва на спадщину, однак, отримала постанову про відмову у вчинені нотаріальних дій від 12.02.2025 року в зв`язку з тим, що позивач пропустила строк на подачу заяви про прийняття спадщини, а тому враховуючи вищевикладені підстави його пропуску, просить суд визначити позивачу додатковий строк для подачі до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, після смерті [PERSON] . \~ \~ \~ \~Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 09 квітня 2025 року дану позовну заяву було передано для розгляду судді Нестеруку В.В. Ухвалою суду від 11 квітня 2025 року в даній справі було відкрито провадження, розгляд справи вирішено здійснювати в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче засідання. Ухвалою суду\~від 06\~червня 2025\~року було\~витребувано удержавного нотаріуса Піщанської державної нотаріальної контори Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) Шигиди І.В. належним чином засвідчену копію спадкової справи заведеної після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] в с.\~Студена Піщанського\~району Вінницької\~області,\~та Витяги (інформаційні довідки) зі Спадкового реєстру про наявність (відсутність) посвідченого заповіту, спадкового договору, заведеної спадкової справи та виданого свідоцтва про право на спадщину після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] в с. Студена Піщанського району Вінницької області. 20 червня 2025 року від державного нотаріуса Піщанської державної нотаріальної контори Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) Шигиди І.В. на виконання ухвали суду від 06 червня 2025 року надійшов лист № 114/01-16 від 20.06.2025 року в якому вказано, що спадкова справа до майна померлої [INFO] [PERSON] не відкривалась, відомості щодо заповіту посвідченого від її імені відсутні. Ухвалою суду\~від 05\~серпня 2025\~року було закрито підготовче провадження по даній цивільній справі, призначено судове засідання для розгляду справи по суті. Позивач [PERSON] та її представник адвокат Каленяк Е.А. в судове засідання 02 жовтня 2025 року не з`явились, проте в матеріалах справи наявна заява представника позивача, в якій він просить розгляд справи проводити без їхньої з позивачем участі, позовні вимоги підтримує, просить суд їх задовольнити. Відповідач Студенянська сільська рада Вінницької області в судове засідання 02 жовтня 2025 року уповноваженого представника не направила, проте в матеріалах справи міститься заява селищного голови Кирнасівського О.П. про розгляд справи за відсутності сторони, в якому він просить розгляд справи проводити без участі представника відповідача на підставі наявних письмових матеріалів. Відповідно до ч. 2 ст. 211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. У зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, відповідно до ч.2 ст. 247 ЦПК України, не здійснювалося. Суд, дослідивши матеріали даної цивільної справи, вивчивши правові норми, що регулюють дані правовідносини, приходить до висновку, що позовні вимоги не підлягають задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено,\~що [INFO] в с. Студена Піщанського району Вінницької області померла [PERSON] що підвтерджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданим 29 березня 2010 року виконкомом Студенянської сільської ради Піщанського району Вінницької області (а.с.18) Відповідно до копії сертифікату на право на земельну частку (пай) серії ВН № 0468161, [PERSON] належало правона земельну частку (пай) у землі, що перебуває в колективній власності КСП ім.Кірова розміром 1,90 в умовних кадастрових гектарах без визначення меж цієї частки в натурі (а.с. 20) Також судом встановлено, що померла [PERSON] є тіткою позивача [PERSON] , що підтверджується копіями свідоцтва про шлюб [NUMBER] укладеного між [PERSON] та позивачем - [PERSON] , після чого прізвище позивача змінилося на " [PERSON] ", свідоцтва про народження позивача [NUMBER] де батьками позивача вказано [PERSON] та [PERSON] , свідоцтва про одруження батьків позивача [NUMBER] [PERSON] та [PERSON] , яка після укладення шлюбу змінила прізвище з [PERSON] на [PERSON] , свідоцтва про народження [NUMBER] де батьками матері позивача, [PERSON] , є [PERSON] та [PERSON] , згідно свідоцтва про народження [NUMBER] батьками померлої [PERSON] є [PERSON] та [PERSON] , згідно копії рішення Піщанського районного суду від 3 березня 2004 року встановлено, що [PERSON] , [INFO] є дочкою [PERSON] , померлої [INFO] . (а.с. 13, 14, 15, 16, 17, 19) З постанови нотаріуса про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 12 лютого 2025 року [PERSON] відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на майно що належало її тітці [PERSON] , яка померла [INFO] із-за пропущеного строку на прийняття спадщини. (а.с. 12) З копії довідки Студенянської сільської ради № 56 від 19 березня 2024 року слідує, що [PERSON] була зареєстрована за адресою [ADDRESS] . (а.с. 6) Позивач вказує що не зверталася до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини, у встановлений законом строк, так як на момент смерті тітки, позивачу не було відомо, що остання має право на земельну частку (пай). Відповідно до вимог ч.1 ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. За приписами ч.1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно положень ч. 1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Згідно із ч.1 ст.1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. Відповідно до Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 №7 «Про судову практику у справах про спадкування», якщо нотаріусом обгрунтовано відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, виникає цивільно-правовий спір, що підлягає розглядові у позовному провадженні. За відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Відповідно до п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Згідно Правової позиції Верховного Суду України у справі № 6-85цс12, право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття й закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Відповідно до змісту ст. 1272 ЦК позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається: 1) у разі відсутності письмової згоди всіх спадкоємців, які прийняли спадщину, на подання спадкоємцем, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори; 2) у разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори та відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину та могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви. Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Закон не визначає чіткого переліку поважних причин пропущення строку. Питання є оціночним. Критерії оцінки поважності сформовані в сталій судовій практиці. Зокрема, правові висновки щодо застосування норм прав у спадкових правовідносинах були викладені Верховним Судом у постановах від 17 березня 2021 року у справі № 638/17145/17, від 22 березня 2023 року у справі № 361/8259/18 та багатьох інших. Практика суду касаційної інстанції у цій категорії справ є сталою та незмінною. Так, поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини визнаються ті, що пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. З урахуванням фактичних обставин конкретної справи поважними причинами пропуску строку суд може визнати, зокрема: 1)тривалу хворобу спадкоємців; 2)велику відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем розташування спадкового майна; 3)складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4)перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України, тощо. 26 червня 2024 року Велика Палата Верховного Суду ухвала постанову у справі № 686/5757/23 (провадження № 14-50цс24)) зробила, висновок, що вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. Оцінка поважності причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини повинна, першорядно, стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду (пункти 57 цієї постанови). Також у цій постанові наголошено, що суди мають враховувати, що безпідставне надання додаткового строку для прийняття спадщини є порушенням правової визначеності як елемента правовладдя (верховенства права) та є незаконним втручанням у права спадкоємців, які прийняли спадщину, а у разі відсутності таких спадкоємців - в інтереси територіальної громади, яка має право на визнання спадщини відумерлою (пункт 58). Однак, за конкретних фактичних обставин кожної справи пропуск строку для прийняття спадщини суд має оцінювати з урахуванням тривалості такого пропуску та загальних засад цивільного законодавства, як-от розумність, добросовісність та справедливість. Головною ознакою поважних причин такого пропуску є те, що вони унеможливлюють своєчасне звернення із заявою про прийняття спадщини (пункти 54, 55 постанови). На підставі отриманих судом письмових доказів встановлено, що спадкова справа до майна померлої [INFO] [PERSON] не відкривалась, що підтверджується відповіддю нотаріуса та витягами зі спадкових реєстрів. (а.с. 57 - 59) Обгрунтовуючи поважність\~пропуску строку\~для прийняття\~спадщини позивач\~вказує,\~що їй не було відомо, що її тітка за життя мала право на земельну частку (пай), позивач здійснила поховання тітки та до неї перейшли усі речі домашнього вжитку, а також отримала допомогу на поховання померлої. Тобто єдиною поважною причиною не звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини у визначений строк позивач вказує необізнаність про наявність спадкового майна. Згідно з правовою позицією Верховного Суду висловленою в постанові від 17 жовтня 2018 у справі № 681/203/17-ц (провадження № 61-26164св18) Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду зазначив, що вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи. Якщо строк для прийняття спадщини пропущений через те, що спадкоємиць не знав про спадкову масу і це єдина підстава пропуску строку, оскільки інших перешкод встановлено не було, то положення ч. 3 ст. 1272 ЦК взагалі не застосовуються у цьому випадку. Постанова ВСУ від 26.09.2012 у справі № 6-85цс12. Постанова ВП ВС від 26.06.2024 у справі № 686/5757/23 (провадження № 14-50цс24). Якщо у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не використав право на прийняття спадщини через брак інформації про смерть спадкодавця, незнання приписів закону тощо, тоді немає правових підстав для визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Такі правові висновки викладено у постанові Верховного Суду України від 04.11.2015 у справі № 6-1486цс15, а також у постановах ВС від 17.10.2019 у справі № 766/14595/16, від 30.01.2020 у справі № 487/2375/18, від 31.01.2020 у справі № 450/1383/18 та інших. Необізнаність позивача про смерть батька, проживання в іноземній державі протягом тривалого часу не є поважними причинами пропуску строку подання заяви про прийняття спадщини в розумінні закону. Постанова КЦС ВС від 20.09.2023 у справі № 638/16540/20. Неспілкування позивача зі спадкодавцем внаслідок неприязних відносин між ними, а також необізнаність спадкоємця про факт смерті батька не є об`єктивними та непереборними труднощами, з якими закон пов`язує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. Постанова КЦС ВС від 16.08.2023 у справі № 758/13293/18. Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна та відкриття спадщини, похилий вік, непрацездатність, невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови тощо. Постанова КЦС ВС від 16.08.2023 у справі № 758/13293/18. Недобросовісна поведінка іншого спадкоємця, який успадкував за померлим спадкодавцем, щодо неповідомлення про факт смерті чи наявність інших спадкодавців при оформленні спадкової справи не є поважною причиною у розумінні ч. 3 ст. 1272 ЦК для визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Постанови ВС від 11.11.2020 у справі №750/262/20 та від 12.04.2021 у справі № 589/1863/13-ц. Невиконання нотаріусом своїх зобов`язань, передбачених законом, з приводу повідомлення спадкоємців про відкриття спадщини спадкодавця, жодним чином не впливає на поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини спадкоємцем за законом. Постанова ВС від 01.06.2022 у справі № 148/1805/20. Поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини визнаються ті, що пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчасне звернення до нотаріуса, про існування яких позивачем не зазначено, та доказів на їх підтвердження не надано. А тому, вирішуючи у цій справі спір про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні позову, оскільки позивач за відсутності будь-яких поважних причин не вчиняла дій з прийняття спадщини протягом шести місяців з моменту її відкриття, а причини на які посилається позивач, не були об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для позивача, які перешкоджали позивачу подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини у встановлений законом строк, що вказує про відсутність підстав для надання позивачу [PERSON] додаткового строку для прийняття спадщини після смерті її тітки [PERSON] , яка померла [INFO] . На підставі наведеного та

Outcome: dismissed