Jurisdiction: civil
Date: 2025-10-01 00:00:00

Стислий виклад позиції позивача. АТ «Універсал Банк» звернулося до суду із позовом до [PERSON] , у якому просить стягнути з відповідача заборгованість за кредитним договором про надання банківських послуг «Monobank» від 12.04.2024 року у сумі 18401,86 грн.. В обґрунтування\~вимог представник\~позивача посилався\~на те,\~що 12.04.2024\~ [PERSON] \~встановив мобільний\~додаток «мonobank».\~Мобільний додаток\~«мonobank»\~це сервіс\~банку,\~що дозволяє\~надати клієнту\~банківські послуги\~через смартфон\~за допомогою\~мобільного додатку,\~це мобільний\~банк,\~в рамках\~якого \~відкриваються поточні\~рахунку клієнтам\~(фізичним\~особам),\~спеціальним платіжним\~засобом,\~який є\~платіжною карткою\~«мonobank».\~Особливістю проекту\~є те,\~що банківське\~обслуговування здійснюється\~дистанційно без\~відділень.\~ Пройти\~віддалену ідентифікацію\~можна за\~такими документами:\~іd\~карта та\~РНОКПП (за\~наявності);\~паспорт у\~формі книжки\~та РНОКПП\~(за\~наявності),\~закордонний паспорт\~та РНОКПП;\~посвідки на\~постійне поживання\~(для\~іноземних громадян)\~та РНОКПП\~(за\~наявності).\~Пройшовши реєстрацію\~та надавши\~один із\~пакетів документів\~відповідач підписав\~анкету-заяву\~клієнта до\~договору про\~надання банківських\~послуг «мonobank».\~Шляхом застосування\~ власного\~цифрового підпису. «Універсал Банк»\~при наданні\~банківських послуг\~щодо карткових\~продуктів (MONOBANK\~Universal\~Bank),\~таблицею обчислення\~вартості кредиту\~і паспортом\~споживчого кредиту,\~що розміщені\~за посиланням\~www.monobank.ua/terms\~тa\~тарифами,\~що розміщені\~за посиланням\~www.monobank.ua/rates,\~складають,\~договір про\~надання банківських\~послуг. Пунком 2\~Анкети-заяви\~до Договору\~про надання\~банківських послуг\~Моnоbank,\~відповідач просив\~встановити кредитний\~ліміт на\~суму,\~вказану у\~мобільному додатку.\~У разі\~виходу з\~пільгового періоду,\~що складає\~до 62\~календарних днів,\~на кредит\~ нараховується\~відсоткова ставка\~на 3,1\~%\~місяць з\~першого дня\~користування кредитом. На підставі\~укладеного Договору\~відповідач отримав\~кредит у\~розмірі 10000\~грн.\~у вигляді\~встановленого кредитного\~ліміту на\~поточний рахунок,\~спеціальним платіжним\~засобом якого\~є платіжна\~картка [NUMBER] . Клієнт зобов`язаний\~щомісяця сплачувати\~щомісячний мінімальний\~платіж в\~розмірі та\~в термін,\~зазначені мобільному\~додатку.\~При несплаті\~щомісячного мінімального\~платежу клієнт\~повинен сплатити\~штраф за\~несплату щомісячного\~мінімального платежу\~згідно з\~тарифами.\~Банк розглядає\~будь-який\~надісланий платіж\~клієнта як\~визнання клієнтом\~даного штрафу\~в розмірі\~платежу,\~що надійшов,\~але не\~більше суми\~штрафу,\~визначеного тарифами. Станом на 27.12.2024 у відповідача прострочення зобов`язання із сплати щомісячного мінімального платежу за договором сягнуло понад 90 днів, у зв`язку з чим, на підставі положення 5.17 п.5 Розділу ІІ Умов, відбулось істотне порушення клієнтом зобов`язань, вся заборгованість за кредитом стала простроченою. Банк 27.12.2024 направив повідомлення "пуш" про істотне порушення умов договору та про необхідність погасити суму заборгованості. Проте відповідач на контакт не виходив та не вчинив жодної дії, направленої на погашення заборгованості в зв`язку з чим та відповідно до п.5.18, 5.19 кредит 26.01.2025 став у формі «на вимогу». Загальний розмір заборгованості [PERSON] перед АТ «Універсал Банк» за договором станом на 03.04.2025 становить 18401,86 грн, в тому числі: загальний залишок заборгованості за наданим кредитом (тілом кредиту) 13471,69 грн; заборгованість за пенею 1928,76 грн; заборгованість за порушення грошового зобов`язання 3001,41 грн. Заяви, клопотання учасників справи У судове засідання представник позивача не прибув, однак подав заяву про розгляд справи у його відсутності, заявлені вимоги підтримує, просить їх задовольнити. У судове засідання відповідач [PERSON] не прибув, однак подав заяву про розгляд справи у його відсутності, позов визнає. Процесуальні дії у справі Ухвалою Яворівського районного суду Львівської області від 22.07.2025 відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін. Відповідно до положень ч.2 ст.247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось у зв`язку із неявкою в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі. Згідно з частинами 4, 5 ст.268 ЦПК України, у разі неявки всіх учасників справи у судове засідання, яким завершується розгляд справи, або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, суд підписує рішення без його проголошення. Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи є дата складення повного судового рішення. Фактичні обставини справи, встановлені судом На підставі заяви [PERSON] від 12.04.2024 АТ "Універсал Банк" встановив кредитний ліміт в розмірі 10 000 грн. через мобільний застосунок за Договором про надання банківських послуг "Monobank" за краткою [NUMBER] , що підтверджується Довідкою про розмір встановленого кредитного ліміту від 03.04.2025. Згідно з Анкетою-заявою до Договору про надання банківських послуг процентна ставка за користування кредитом становить 3,1% на місяць на максимальну заборгованість на день, за умови непогашення заборгованості в повному обсязі в пільговий період, за кожний день з моменту виникнення заборгованості; збільшені відсотки за користування кредитом - 6,2% на місяць у випадку наявності простроченої заборгованості. Поставивши свій підпис в Анкеті-заяві відповідач підтвердив свою згоду на те, що він разом з Умовами, Тарифами, Таблицею обчислення вартості кредиту та Паспортом споживчого кредиту складає між ним та банком договір про надання банківських послуг. Відповідач підтвердив, що ознайомився та отримав примірники у мобільному додатку вищезазначених документів, що складають договір та зобов`язується виконувати його умови. Отже, підписавши кредитний договір, відповідач погодився з умовами договору та правилами надання банківських послуг. АТ «Універсал Банк» відкрив на ім`я [PERSON] поточний рахунок, спеціальним платіжним засобом якого є платіжна картка № [NUMBER] , надавши тим самим можливість розпоряджатися кредитними коштами на умовах, передбачених Договором та в межах встановленого ліміту. З виписки по особовому рахунку з 12.04.2024 по 01.04.2025 вбачається, що відповідач [PERSON] користувався кредитними коштами, здійснюючи розрахункові операції. Відповідно до розрахунку заборгованості за кредитним договором від 12.04.2024, заборгованість [PERSON] складає 18041,86 грн., з яких: загальний залишок заборгованості за наданим кредитом (тіло кредиту) 13471,69 грн, 1928,76 грн заборгованість за пенею, 3001,41 грн - заборгованість за порушення грошового зобов`язання. Мотиви та оцінка суду Як вбачається із позовної заяви, спірні правовідносини виникли між сторонами з приводу невиконання зобов`язань [PERSON] за договором про надання банківських послуг «мonobank», отже є зобов`язальними і регулюються нормами глав 47-49 ЦК України, а також спеціальними нормами глави 71 ЦК України. Згідно з ч. 1 ст.\~634\~ЦК України договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору. Відповідно до ст. 1054 ЦК України, за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплачені відсотки. Частиною другою статті 1054\~ЦК України встановлено, що до відносин за кредитним договором застосовуються положення параграфа 1 цієї глави, якщо інше не встановлено цим параграфом і не випливає із суті кредитного договору. Згідно з приписами статті 1055\~ЦК України кредитний договір укладається у письмовій формі. Кредитний договір, укладений з недодержанням письмової форми, є нікчемним. Відповідно до статті 204\~ЦК України правочин є правомірним, якщо його недійсність прямо не установлена законом або якщо він не визнаний недійсним судом. Статтею 205ЦК\~України передбачено, що правочин може вчинятися усно або в письмовій (електронній) формі. Сторони мають право обирати форму правочину, якщо інше не встановлено законом. Згідно з частиною першою статті 207\~ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо воля його сторін виражена за допомогою телетайпного, електронного або іншого технічного засобу зв`язку. Статтею 628\~ЦК України передбачено, що зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Сторони мають право укласти договір, у якому містяться елементи різних договорів ( змішаний договір ). До відносин сторін у змішаному договорі застосовуються у відповідних частинах положення актів цивільного законодавства про договори, елементи яких містяться у змішаному договорі, якщо інше не встановлено договором або не випливає із суті змішаного договору. Відповідно до норм статті 639 ЦК України, якщо сторони домовилися укласти договір за допомогою інформаційно-телекомунікаційних систем, він вважається укладеним у письмовій формі. Організаційно-правові засади діяльності у сфері електронної комерції в Україні, порядок вчинення електронних правочинів із застосуванням інформаційно-комунікаційних систем та визначає права і обов`язки учасників відносин у сфері електронної комерції визначаєЗакон України\~«Про електронну\~комерцію» від\~03.09.2015\~року №\~675-VIII (далі Закону № 675-VIII). Статтею 3 Закону № 675-VII Iвизначено, що електронний договір - це домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав і обов`язків та оформлена в електронній формі. Електронний договір\~укладається і\~виконується у\~порядку,\~передбаченому Цивільним\~кодексом України, а також іншими актами законодавства. Електронний договір, укладений шляхом обміну електронними повідомленнями, підписаний у визначеному статтею 12 цього Закону порядку, вважається таким, що за правовими наслідками прирівнюється до договору, укладеного у письмовій формі. Цією статтею зазначеного Закону установлено, що якщо відповідно до акту цивільного законодавства або за домовленістю сторін електронний правочин має бути підписаний сторонами, моментом його підписання відповідно до Закону України\~«Про електронний\~цифровий підпис» є використання електронного підпису або електронного цифрового підпису за умови використання засобу електронного цифрового підпису усіма сторонами електронного правочину; електронного підпису визначеним цим Законом одноразовим ідентифікатором; аналога власноручного підпису (факсимільного відтворення підпису за допомогою засобів механічного або іншого копіювання, іншого аналога власноручного підпису) за письмовою згодою сторін, у якій мають міститися зразки відповідних аналогів власноручних підписів, електронний підпис призначений для ідентифікації особи, яка підписує електронний документ (частина сьома, дванадцята статті 11 Закону № 675-VIII). Відповідно до ч.1 ст.1048 ЦК України\~позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України. У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики. Частинами 1 та 2 статті 1056-1\~ЦК України передбачено, що процентна ставка за кредитом може бути фіксованою або змінюваною. Тип процентної ставки визначається кредитним договором. Розмір процентів, тип процентної ставки (фіксована або змінювана) та порядок їх сплати за кредитним договором визначаються в договорі залежно від кредитного ризику, наданого забезпечення, попиту і пропозицій, які склалися на кредитному ринку, строку користування кредитом, розміру облікової ставки та інших факторів на дату укладення договору. Згідно зі статтею 1049 згаданого Кодексу позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками. Згідно з ст.ст.526, 530, 610\~ЦК України та ч.1 ст.612 ЦК України, зобов`язання повинне виконуватись належним чином у встановлений термін відповідно до умов договору та вимог чинного законодавства. Порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Якщо в зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню в цей строк (термін). Одним з видів порушення зобов`язання є прострочення - невиконання зобов`язання в обумовлений сторонами строк. Так, суд дійшов висновку, що 12.04.2024 між сторонами виникли договірні відносини у зв`язку з проходженням встановленої реєстрації, підписанням анкети-заяви клієнта до Договору про надання банківських послуг "Monobank", шляхом застосування цифрового власноручного підпису. [PERSON] , будучи вільним в укладенні кредитного договору, виборі контрагента та визначенні умов договору, був обізнаним з умовами кредитування, в тому числі з нарахуванням відсотків за користування кредитними коштами, з чим погодився, підписавши електронним цифровим підписом Анкету-заяву, таким чином погодивши умови сплати процентів за користування кредитними коштами. Позивач свої зобов`язання за договором виконав повністю, відкривши на ім`я відповідача поточний рахунок, спеціальним платіжним засобом якого є платіжна картка № [NUMBER] , надавши тим самим можливість розпоряджатися кредитними коштами на умовах, передбачених Договором та в межах встановленого ліміту. З виписки по особовому рахунку з 12.04.2024 по 01.04.2025 вбачається, що відповідач [PERSON] користувався кредитними коштами, здійснюючи розрахункові операції. Відповідно до розрахунку заборгованості за кредитним договором від 12.04.2024, заборгованість [PERSON] складає 18041,86 грн., з яких: - загальний залишок заборгованості за наданим кредитом (тіло кредиту) - 13471,69 грн, 1928,76 грн - заборгованість за пенею, 3001,41 грн - заборгованість за порушення грошового зобов`язання. Згідно з ч.4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Враховуючи наведене, з урахуванням визнання позову відповідачем [PERSON] суд дійшов висновку, що позовні вимоги позивача в частині стягнення з відповідача заборгованості за тілом кредиту є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню. Щодо вимоги позову про стягнення з відповідача 1928,76 грн. заборгованості за пенею та 3001,41 грн заборгованості за порушення грошового зобов`язання суд зазначає наступне. Відповідно до пункту 18 Прикінцевих та\~перехідних положень\~ЦК України у період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування у разі прострочення позичальником виконання грошового зобов`язання за договором, відповідно до якого позичальнику було надано кредит (позику) банком або іншим кредитодавцем (позикодавцем), позичальник звільняється від відповідальності, визначеної статтею 625 цього Кодексу, а також від обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за таке прострочення. Неустойка (штраф, пеня) та інші платежі, сплата яких передбачена відповідними договорами, нараховані включно з 24 лютого 2022 року за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) за такими договорами, підлягають списанню кредитодавцем (позикодавцем). Указом Президента України № 64/2022 від 24 лютого 2022 року «Про введення воєнного стану в Україні»\~у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої\~статті 106 Конституції України,\~Закону України «Про правовий режим воєнного стану»\~в Україні введено воєнний стан з 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року, який неодноразово продовжено і триває по теперішній час. Також, Верховний Суд у своїй постанові від 31.01.2024 року №183/7850/22 (61-14740св23) зазначив тлумачення п.18 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України, що свідчить, що законодавець передбачив особливості у регулюванні наслідків прострочення виконання (невиконання, часткового виконання) певних грошових зобов`язань: в періоді існування особливих правових наслідків. Таким є період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування; в договорах на які поширюються специфічні правові наслідки. Такими є договір позики, кредитний договір, і в тому числі договір про споживчий кредит; у встановленні спеціальних правових наслідків прострочення виконання (невиконання, часткового виконання). Такі наслідки полягають в тому, що позичальник звільняється від відповідальності, визначеної ч.2 ст.625 ЦК, а також від обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за таке прострочення. Враховуючи зазначене вище, стягнення заборгованості за пенею в розмірі 1928,76 грн та стягнення заборгованості за порушення грошового зобов`язання в сумі 3001,41 грн за договором від 12.04.2024, тобто у період дії воєнного стану, не відповідає вимогам Закону, а тому позовні вимоги в цій частині задоволенню не підлягають. Судові витрати Згідно з ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. За подання позовної заяви позивач сплатив судовий збір в розмірі 3028, 00 гривень, що підтверджується платіжною інструкцією № СF_111458 від 10.06.2025. Судовий збір сплачено в розмірі, встановленому статтею 4 Закону України «Про судовий збір». Оскільки відповідач до початку розгляду справи по суті позов визнав, тому відповідно до ч. 1 ст. 142 ЦПК України, а також враховуючи, що позов задоволено частково, 50 відсотків судового збору, підлягає поверненню позивачу з державного бюджету. Зважаючи на наведене з [PERSON] слід стягнути 1108 гривень 37 копійок на користь АТ «Універсал Банк», що становить\~50\~відсотків сплаченого\~судового збору\~з врахуванням\~часткового задоволення\~позову.

Outcome: partial