Jurisdiction: civil
Date: 2025-10-08 00:00:00

Зміст позовних вимог та позиції учасників справи Позивач звернувся до суду з позовною заявою, в якій просить визначити\~ додатковий строк [PERSON] для подачі до нотаріальних органів заяви про прийняття спадщини за законом після смерті баби [PERSON] , яка померла [INFO] , терміном в три місяці з часу набрання рішенням законної сили. Позовні вимоги мотивовані тим, що [INFO] помер батько позивача [PERSON] . Після смерті [PERSON] , відкрилася спадщина на все належне йому майно, в тому числі на земельну частку (пай) розміром 2,61 в умовних кадастрових гектарах, яка перебувала у колективній власності КСП ім. Ватутіна та належала померлому на підставі сертифікату на право на земельну частку (пай) серії ХМ №0222504 від 05.11.1996. Спадщину після смерті батька позивача прийняла баба останнього, що підтверджується свідоцтвом про право на спадщину за законом, виданого державним нотаріусом Красилівської державної нотаріальної контори 24.01.2006. [INFO] померла баба позивача [PERSON] . Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина на все належне її майно, в тому числі на земельну ділянку площею 2,5385 га. Згідно листа приватного нотаріуса Хмельницького районного нотаріального округу від 19.03.2025, спадкова справа після смерті [PERSON] не заведена. У зв`язку з пропущенням строків для прийняття спадщини позивачеві рекомендовано звернутися до суду для визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Позивач вказує, що з правовими аспектами оформлення спадкових прав позивач не обізнаний. На момент смерті баби з нею ніхто не проживав. Оскільки спадкова справа після смерті не заводилась, спадщина ніким не прийнята, інших спадкоємців немає, заяву про відмову від спадщини не подавав, спадщина не визнана судом відумерлою. Після смерті баби, позивач не мав можливості негайно подати заяву до нотаріуса про прийняття спадщини, оскільки із-за окремого із нею проживання, позивач не мав необхідних для того документів, в тому числі, документів щодо права власності на майно, що також вплинуло на пропуск ним строку звернення до державного нотаріуса із заявою про прийняття спадщини. В березні місяці 2025 року позивач дізнався у Щиборівській сільській раді, що покійній бабі належить земельна ділянка та що на дану земельну ділянку має бути виготовлений державний акт. Позивач не знав, що у баби у власності земельна ділянка, а також про те, що є державний акт, який посвідчує право власності діда на таку земельну ділянку. Також вказує, що незадовго після відкриття спадщини, позивач виїжджав за кордон. Представник відповідача надіслав клопотання про розгляд справи за його відсутності. Також зазначив, що заперечень щодо задоволення заяви Щиборівська сільська рада не має та підтримує його у повному обсязі. Процесуальні дії у справі Ухвалою від\~21.07.2025\~призначено справу\~до розгляду\~у відкритому\~судовому засіданні в порядку загального позовного провадження. Ухвалою від 20.08.2025 закрито підготовче провадження, призначено розгляд справи по суті. Фактичні обставини справи, встановлені судом Позивач ( [INFO] ) є сином [PERSON] та [PERSON] , що підтверджується свідоцтвами про народження та про зміну прізвища, імені, по батькові. [INFO] помер батько позивача [PERSON] . Відповідно до довідки Щиборівської сільської ради від 18.04.2025 за №57, [PERSON] постійно проживав за адресою: [ADDRESS] . Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина на належне йому майно, зокрема, на земельну частку (пай) розміром 2,61 в умовних кадастрових гектарах, яка перебувала у колективній власності КСП ім. Ватутіна та належала померлому на підставі сертифікату на право на земельну частку (пай) серії ХМ №0222504 від 05.11.1996. Спадщину після смерті батька позивача прийняла баба останнього, що підтверджується свідоцтвом про право на спадщину за законом, виданим державним нотаріусом Красилівської державної нотаріальної контори 24.01.2006. Також [PERSON] у жовтні 2005 року видано державний акт на право власності на земельну ділянку серії ХМ094699 [INFO] померла баба позивача [PERSON] . Померла [PERSON] постійно проживала за адресою: [ADDRESS] до дня смерті [INFO] . Крім неї в даному господарстві не був зареєстрований і не проживав ніхто (довідка Щиборівської сільської ради від 18.04.2025 за №56). Згідно довідки Щиборівської сільської ради від 08.10.2025 за №174, позивачу було повідомлено у лютому 2025 року про те, що в нього є неуспадкований земельний пай за державним актом серії ХМ094699. Позивач у березні 2025 року звернувся до приватного нотаріуса Хмельницького районного нотаріального округу з приводу подання заяви про прийняття спадщини. \~ \~ \~ \~Згідно довідки приватного нотаріуса Хмельницького районного нотаріального округу від 19.03.2025, за даними Спадкового реєстру станом на 19 березня 2025 року спадкова справа до майна [PERSON] , яка померла [INFO] , не заведена. У зв`язку з пропущенням строків для прийняття спадщини [PERSON] рекомендовано звернутися до суду для визначення додаткового строку дня подання заяви про прийняття спадщини, або встановлення факту спільного проживання із спадкодавцем на момент відкриття спадщини. Згідно наданих копій закордонного паспорту позивача, підтверджуються перебування за кордоном у 2019-2021 роках. Мотиви, з яких виходить суд, та застосовані норми права За загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті\~1220,\~1222,\~1270 ЦК України). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Право на спадкування мають особи, визначені у заповіті (ст.ст.\~1217,\~1223 ЦК України). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша\~статті 1269 ЦК України). Згідно з частиною третьою\~статті 1272 ЦК України\~за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої\~статті 1272 ЦК України\~про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Разом з тим, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Позов спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини, про визначення йому додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за відсутності інших спадкоємців пред`являється до територіальної громади в особі органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Позивач в обґрунтування поважності причин пропуску строку для прийняття спадщини послався на те, що про існування спадщини дізнався у березні 2025 року від представника органу місцевого самоврядування. Крім того, вказав про окреме проживання із спадкодавцем, відсутність у нього правовстановлюючих документів, перебування за кордоном. Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини по справі «Ілхан протии Туреччини» від 27 червня 2000 року слідує, що при вирішенні питання пропуску строку на вчинення дій має застосовуватись правило встановлення всіх обставин з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру. Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети. В ході судового розгляду суд не здобув даних щодо наявності інших спадкоємців після смерті [PERSON] , які прийняли спадщину чи претендували б на неї, право позивача на прийняття спадщини ніким не оспорюється. Суд враховує, що наслідки пропущення позивачем строку для прийняття спадщини будуть не пропорційними, оскільки він втратить право на успадкування майна, яке залишилося після смерті спадкодавця. І спочатку смерть рідних (баби та батька позивача), а потім і втрата спадкового майна буде для нього занадто надмірним тягарем, і при цьому буде порушено «баланс» між інтересами держави та фізичної особи. Враховуючи принцип «пропорційності», який тісно пов`язаний із принципом верховенства права, завдання цивільного судочинства, підтримання позовних вимог відповідачем, встановлені обставини справи, а також наведені позивачем причини несвоєчасного подання заяви про прийняття спадщини (які свідчать про наявність об`єктивних труднощів у питанні подання заяви про прийняття спадщини), суд, з урахуванням захисту інтересів позивача у реалізації прав на спадкування за законом, дійшов висновку, що позивач пропустив строк звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини з поважних причин, тому вважає за необхідне визначити позивачеві додатковий строк тривалістю три місяці після вступу рішення в законну силу для подання заяви про прийняття спадщини, що є достатнім для прийняття спадщини. Розподіл судових витрат Розподіляючи судові витрати у виді судового збору, суд керується частиною дев`ятою статті 141 та статтею 2 ЦПК України та враховує, що у даному випадку спір виник не внаслідок винних дій відповідача, який проти позову не заперечував, будь - яких дій, які б порушували право позивача на оформлення спадщини, не вчиняв. Натомість саме бездіяльність позивача є підставою для виникнення спору. Тому,

Outcome: approved