Jurisdiction: civil
Date: 2025-10-02 00:00:00

І. Стислий виклад вимог заяви У вересні 2024 року [PERSON] (далі також - [PERSON] , заявниця) та [PERSON] (далі також - [PERSON] , заявник) звернулися до суду із заявою про визнання [PERSON] , [INFO] (далі також - [PERSON] ) недієздатним, встановлення над ним опіки та призначення їх опікунами. Заява мотивована тим, що заявниця від першого шлюбу з [PERSON] , який розірвано 10.05.2007, має сина, [PERSON] , який з дитинства має інвалідність 1 групи у зв`язку із психічним захворюванням. З червня 2023 року [PERSON] перебуває на обліку в Київській міській психоневрологічній лікарні № 2. Біологічний батько [PERSON] - [PERSON] , участі в житті сина не приймає. З 02.04.2022 заявники перебувають у шлюбі. Вони разом проживають, піклуються про [PERSON] та здійснюються над ним постійний догляд. [PERSON] . Оскільки [PERSON] внаслідок захворювання не здатний усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними, а також самостійно здійснювати свої цивільні права та виконувати обов`язки, заявники просили визнати його недієздатним, встановити над ним опіки та призначення їх опікунами. ІІ. Процесуальні дії суду та заяви (клопотання) учасників справи Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 23.09.2024 визначено суддю Гуртову Т. І. Ухвалою суду від 30.09.2024 відкрито провадження у справі та справу призначено до розгляду в порядку окремого провадження. Відповідно до протоколу попереднього відбору присяжних від 03.10.2024 визначено присяжних [PERSON]. та Вовка О. І. У зв`язку із перебуванням присяжного [PERSON]. у лавах ЗСУ відповідно до протоколу попереднього відбору присяжних від 09.10.2024 визначено присяжних Тітуса Л. К. та Вовка О. І. Ухвалою суду від 22.11.2024 у справі призначено проведення судово-психіатричної експертизи. Зупинено провадження на час проведення експертизи. Ухвалою суду від 09.05.2025 провадження у справі поновлено. У судовому засіданні від 03.10.2025 суд заслухав сторін, дослідив матеріали справи та перейшов на стадію ухваленні рішення. ІІІ. Фактичні обставини, встановлені судом Заслухавши сторін, дослідивши матеріали справи, суд установив такі обставини. [PERSON] народився [INFO] . Матір`ю записана [PERSON] , батьком - [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про народження Серія [NUMBER] , виданого 01.07.2005 відділом реєстрації актів цивільного стану Печерського районного управління юстиції міста Києва (а. с. 9). 10.05.2007 шлюб між [PERSON] та [PERSON] розірвано, актовий запис № 151. Після розірвання шлюбу [PERSON] присвоєно прізвище [PERSON] (а. с . 10). 02.04.2022 між [PERSON] та [PERSON] укладено шлюб, актовий запис № 224, що підтверджується копією свідоцтва про шлюб, виданого 02.04.2022 Нікопольським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Нікопольському районі Дніпропетровської області Південно-Східного міжрегіонального управління юстиції (м. Дніпро). Після укладення шлюбу [PERSON] присвоєно прізвище [PERSON] . Відповідно до довідки до Акта огляду медико-соціальної експертної комісії серії 12 АГГ № 253468 від 04.08.2023, [PERSON] , [INFO] , встановлена перша група інвалідності з 24.07.2023 довічно. Він страждає стійким хронічним психічним розглядом з дитинства, з 7 років. Він потребує стороннього догляду, нагляду та допомоги. Рекомендовано спостереження у психіатра (а. с. 12, 13). За висновком проведеної судово-психіатричного експерта № 249 від 19.02.2025 [PERSON] , [INFO] , страждає на стійкий хронічний розлад: тяжка розумова відсталість (МКХ-10, F72). [PERSON] за своїм психічним станом не здатен усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними (А. С. 86-89). За висновком лікарської консультативної комісії КНП «Центр первинної медико-санітарної допомоги Печерського району м. Києва» про стан здоров`я № 1049 від 25.09.2023 [PERSON] за станом здоров`я може бути опікуном (а. с. 28). За місцем проживання за адресою: [ADDRESS] на заявницю скарг не надходило (а. с. 32). До кримінальної відповідальності не притягалась, судимості не має (а. с. 30). За висновком лікарської консультативної комісії КНП «Центр первинної медико-санітарної допомоги Печерського району м. Києва» про стан здоров`я № 1067 від 22.07.2024 [PERSON] за станом здоров`я може бути опікуном (а. с. 29). За місцем проживання за адресою: [ADDRESS] , характеризується позитивно (а. с. 33). До кримінальної відповідальності не притягався, судимості не має (а. с. 31). [PERSON] разом із матір`ю [PERSON] зареєстровані за адресою: [ADDRESS] (а. с. 20, 23). Ця квартира належить батькові заявниці, [PERSON] (а. с. 34-36). Поданням органу опіки та піклування Печерської районної в м. Києві державної адміністрації № 105-11354 від 17.09.2025 визнано за можливе призначити [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] , опікунами над [PERSON] , [INFO] , у разі визнання його недієздатним. У судовому засіданні [PERSON] пояснила, що у фактичних шлюбних відносинах з [PERSON] перебуває з 2018 року. Потім вони одружились офіційно. ЇЇ син хворіє з дитинства, а тому потребує особливої уваги, умов життя, навчання тощо. Вона любить свого сина та намагається створити йому належні умови. Чоловік допомагає їй із сином. Заяву підтримала та просила суд її задовольнити. У судовому засіданні [PERSON] пояснив, що він допомагає дружині із сином. Працює наразі неофіційно водієм, тому що у воєнний час складно влаштуватися офіційно. Він є військовозобов`язаним. Дані були оновлені 30.09.2025 та судом у судовому засіданні було оглянуто додаток «Дія». Заяву також просив задовольнити. Представник [PERSON] , адвокат Ткаченко Ю. Б., подану заяву підтримав, оскільки вона відповідає його інтересам. Представник органу опіки та піклування, Полурез О. В., також заяву підтримала та просила суд її задовольнити. IV. Норми права Статтею 55 ЦК України визначено, що опіка та піклування встановлюються з метою забезпечення особистих немайнових і майнових прав та інтересів малолітніх, неповнолітніх осіб, а також повнолітніх осіб, які за станом здоров`я не можуть самостійно здійснювати свої права і виконувати обов`язки. Відповідно до частини першої статті 60 ЦК України суд встановлює опіку над фізичною особою у разі визнання її недієздатною і призначає опікуна за поданням органу опіки та піклування. Відповідно до статті 62 ЦК України опіка або піклування встановлюється за місцем проживання фізичної особи, яка потребує опіки чи піклування, або за місцем проживання опікуна чи піклувальника. Відповідно до частини четвертої, п`ятої статті 63 ЦК України опікун або піклувальник призначаються переважно з осіб, які перебувають у сімейних, родинних відносинах з підопічним, з урахуванням особистих стосунків між ними, можливості особи виконувати обов`язки опікуна чи піклувальника. Відповідно до частини першої статті 67 ЦК України опікун зобов`язаний дбати про підопічного, про створення йому необхідних побутових умов, забезпечення його доглядом та лікуванням. Відповідно до положень частини п`ятої статті 63 ЦК України фізичній особі може бути призначено одного або кількох опікунів чи піклувальників. Відповідно до ч. 6 ст. 300 ЦПК України строк дії рішення про визнання фізичної особи недієздатною визначається судом, але не може перевищувати двох років. V. Позиція суду Тлумачення зазначених норм права дає підстави для висновку, що недієздатні особи є особливою категорією людей (фізичних осіб), які внаслідок хронічного, стійкого психічного розладу тимчасово або постійно не можуть самостійно на власний розсуд реалізовувати майнові та особисті немайнові права, виконувати обов`язки й нести юридичну відповідальність за свої діяння. Недієздатним особам мають надаватися правові можливості для задоволення індивідуальних потреб, реалізації та захисту їх прав і свобод. Хоча за станом здоров`я недієздатні особи не спроможні особисто реалізовувати окремі конституційні права і свободи, вони не можуть бути повністю позбавлені цих прав і свобод, тому держава зобов`язана створити ефективні законодавчі механізми та гарантії для їх максимальної реалізації. Висновком проведеної судово-психіатричної експертизи № 249 від 19.02.2025 підтверджено, що [PERSON] за своїм психічним станом не здатен усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними, а тому потребує призначення опікуна. В статті 63 ЦК України зазначено, що опікун або піклувальник призначаються з урахуванням, зокрема, можливості особи виконувати обов`язки опікуна чи піклувальника. Як зазначено Верховним Судом у постанові від 07 квітня 2022 року у справі №712/10043/20, при призначенні опікуна важливі і обов`язково повинні враховуватися особисті приязні взаємини між опікуном і підопічним, що забезпечить нормальне життєзабезпечення підопічного. Можливість особи здійснювати повноваження опікуна перевіряються органом опіки та піклування, який висловлює пропозиції про доцільність призначення опікуна. Аналогічні положення зазначені у Правилах опіки та піклування, затверджених наказом Державного комітету України у справах сім`ї та молоді Міністерства освіти України, Міністерства охорони здоров`я України, Міністерства праці та соціальної політики України 26 травня 1999 року № 34/166/131/88. Призначення опікуна недієздатної особи здійснюється за поданням органу опіки та піклування, яке повинне відповідати вимогам закону щодо його обґрунтованості та змісту, має бути подано в належній процесуальній формі згідно вимог Цивільного процесуального кодексу України. При внесенні подання орган опіки та піклування має якнайкраще врахувати інтереси особи, над якою встановлюється опіка (постанова Верховного Суду від 07 квітня 2022 року у справі № 712/10043/20). Відповідно до пункту 3.1 Правил опіки та піклування для безпосереднього здійснення опіки та піклування органами опіки та піклування призначається опікун чи піклувальник. При призначенні опікуна (піклувальника) беруться до уваги його можливості виконувати опікунські обов`язки, стосунки між ним та підопічним. Опікун чи піклувальник призначається лише за його згодою і, як правило, з числа родичів чи близьких підопічному осіб. Опікунами (піклувальниками) не можуть бути особи, які: не досягли 18 років; визнані в установленому порядку недієздатними або обмежено дієздатними; перебувають на обліку або лікуються в психоневрологічних та наркологічних закладах; раніше були опікунами чи піклувальниками та з їх вини опіку чи піклування було припинено; позбавлені батьківських прав; інтереси яких суперечать інтересам осіб, що підлягають опіці чи піклуванню; засуджені за скоєння тяжкого злочину. Станом на сьогоднішній день саме орган опіки та піклування на підставі звернення особи чоловічої статі призовного віку із заявою про призначення його опікуном недієздатної особи, враховуючи введений у державі воєнний стан та закріплений статтею 65 Конституції України обов`язок щодо захисту Вітчизни, незалежності та територіальної цілісності України, повинен з`ясувати необхідність такого, уникаючи можливих зловживань у цьому напрямку, та належно мотивувати свій висновок про можливість призначення такої особи опікуном. Матеріалами справи підтверджено, що [PERSON] є рідною матір`ю [PERSON] . З висновку експерта судово-психіатричного експертизи № 249 від 19.02.2025 установлено, що [PERSON] емоційно реагує на матір. У даній справі за поданням органу опіки та піклування Печерської районної в м. Києві державної адміністрації № 105-11354 від 17.09.2025 визнано за можливе призначити [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] , опікунами над [PERSON] , [INFO] , Законом не заборонено встановлення опіки над недієздатною особою кільком опікунам. У постанові Верховного Суду від 28 травня 2025 року у справі № 641/7190/23 зазначено, що саме орган опіки та піклування на підставі звернення особи чоловічої статі призовного віку із заявою про призначення його опікуном недієздатної особи, враховуючи введений у державі воєнний стан та закріплений статтею 65 Конституції України обов`язок щодо захисту Вітчизни, незалежності та територіальної цілісності України, повинен з`ясувати необхідність такого, уникаючи можливих зловживань у цьому питанні, та належно мотивувати своє подання про можливість призначення особи опікуном та, перш за все, необхідність такого. У поданні органом опіки та піклування не було з`ясовано питання можливості призначення опікуном [PERSON] , який є військовозобов`язаним, а в умовах воєнного стану орган опіки має належно з`ясувати питання доцільності призначення саме його опікуном, ураховуючи закріплений у Конституції України обов`язок захисту Вітчизни та загальну мобілізацію, з урахуванням усіх обставин, у тому числі, здатності виконання функцій опікуна недієздатної особи іншими особами, зокрема, рідною матір`ю. Відповідно до положень частини третьої статті 12, частин першої, п`ятої, шостої статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Згідно зі статтею 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Надавши оцінку доводам сторін, дослідивши та оцінивши всі докази у справі, у тому числі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному дослідженні доказів, суд дійшов висновку, що заявником не надано належних та допустимих доказів на підтвердження необхідності призначення [PERSON] другим опікуном над недієздатним [PERSON] . VI. Щодо повернення судового збору Відповідно до частини 2 статті 299 ЦПК України судові витрати, пов`язані з провадженням справи про визнання фізичної особи недієздатною або обмеження цивільної дієздатності фізичної особи, відносяться на рахунок держави. Частина третя статті 133 ЦПК України містить перелік виключно витрат, пов`язаних з розглядом справи, натомість у частині другій статті 299 ЦПК України йдеться саме про судові витрати, до складу яких, окрім витрат на правову допомогу, належить також судовий збір. Той факт, що з 01 вересня 2015 року набрав чинності Закону України від 22 травня 2015 року № 484-VIII «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору», яким виключено пункт 9 частини другої статті 3 Закону України «Про судовий збір», згідно з яким судовий збір не справлявся за подання до суду заяви про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи, визнання фізичної особи недієздатною та поновлення цивільної дієздатності фізичної особи, не може бути підставою для стягнення із заявника судового збору за подання заяви про визнання особи недієздатною у разі, якщо таке правило перебачено ЦПК України, а саме у частині другій статті 299 цього Кодексу. Велика Палата Верховного Суду у постанові від 21 березня 2018 року у справі № 761/24881/16-ц (провадження № 14-57цс18) зазначила, що стаття 5 Закону України «Про судовий збір» не містить вичерпного переліку осіб, яким надано пільги щодо сплати судового збору, як і не містить позиції про те, що пільги надаються лише за пред`явлення позову. Враховуючи, що частина друга статті 299 ЦПК України містить правило, що судові витрати, пов`язані з провадженням справи про визнання фізичної особи недієздатною або обмеження цивільної дієздатності фізичної особи, відносяться на рахунок держави, заявники звільнена від сплати судового збору за подання заяви про визнання особи недієздатною, оскільки судовий збір є складовою судових витрат. Аналогічний висновок викладено в постанові Верховного Суду від 14 грудня 2022 року у справі № 637/909/21. При зверненні до суду із заявою кожним із заявників був сплачений судовий збір у сумі 605 грн, що підтверджується квитанціями № 56 від 19.09.2024 (платник [PERSON] ) та № 58 від 19.09.2024 (платник [PERSON] ). Ураховуючи, що заявники, будучи звільненими від сплати судового збору, фактично понесли такі витрати, суд дійшов висновку, що судовий збір необхідно повернути. На підставі викладеного,

Outcome: partial