Jurisdiction: civil
Date: 2025-10-05 00:00:00

До Жашківського районного суду Черкаської області звернулося Державне агентство України з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм в особі Управління державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Черкаській області з позовом до [PERSON] про відшкодування шкоди, завданої суб`єктом господарювання та громадянином, внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання та відтворення водних біоресурсів у сумі 166 549,00 грн та сплаченого судового збору в розмірі 3 028,00 грн. В обґрунтування позовних вимог представник позивача зазначає, що постановою Жашківського районного суду Черкаської області від 23.01.2024 року, яка набрала законної сили 03.02.2023 по справі №693/740/22 адміністративну справу відносно [PERSON] за ч.4 ст.85 КУпАП закрито у зв`язку з закінченням строків накладення адміністративного стягнення. З постанови вбачається, що 05.08.2022 о 07 год. 20 хв. 20 год. ловив рибу на р. Конелка в межах с. Конельська Попівка Уманського району Черкаської області ятерами, які є забороненим знаряддям лову для любительського рибальства, та виловив рибу: карась у кількості 103 шт., короп у кількості 1 шт., чим завдав збитків на суму 166 549 грн. Під час виявлення адміністративного правопорушення в [PERSON] були вилучені 17 ятерів, човен металевий та риба вагою 7 кг, які під розписку були повернуті [PERSON] . Постановою Жашківського районного суду Черкаської області від 06.06.2024 року виправлено описку в тексті постанови Жашківського районного суду Черкаської області від 23.01.2024 року по матеріалах справи про притягнення до адміністративної відповідальності [PERSON] та вважати вірним прізвище правопорушника « [PERSON] ». Позивач вважає, що вина [PERSON] є доведеною, проте питання відшкодування збитків в сумі 166 549, 00 грн нанесених рибному господарству України при винесенні постанови не вирішено. В зв`язку з вищевикладеним представник позивача звернувся до суду та просив, стягнути з відповідача грошеве стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього середовища в сумі 166\~549 грн та судові витрати у сумі 3028 грн. Заяви, клопотання, інші процесуальні дії у справі. Позовна заява надійшла до Жашківського районного суду Черкаської області 27 червня 2024 року. Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судових справ між суддями, зазначена справа передана у провадження судді Шимчику Р.В. Ухвалою Жашківського районного суду Черкаської області від 26.08.2024 року відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання на 11 год. 30хв. 19 вересня 2024 року. Ухвалою Жашківського районного суду Черкаської області від 11.10.2024 року закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до судового розгляду. Згідно протоколу повторного автоматизованого розподілу судових справ між суддями, зазначена справа передана у провадження судді Коцюбинської Ю.Д. Ухвалою Жашківського районного суду Черкаської області від 20.01.2025 року прийнято цивільну справу до свого провадження та призначено справу до судового розгляду. Ухвалою Жашківського районного суду Черкаської області від 20.01.2025 року у задоволенні клопотання представника позивача [PERSON] про долучення доказів відмовлено. У судове засідання представник позивача Державного агентства України з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм в особі Управління державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Черкаській області не з`явився, при цьому до суду направив заяву про слухання справи у його відсутності та просив заявлений позов задовольнити у повному обсязі. У судове засідання [PERSON] не з`явився по невідомих суду причинах, про час і місце розгляду справи повідомлений належним чином, в тому числі шляхом розміщення оголошення на офіційному сайті Жашківського районного суду Черкаської області. Фактичні обставини, встановлені судом та зміст спірних правовідносин. З матеріалів справи судом встановлено, що постановою Жашківського районного суду Черкаської області від 23.01.2023 року, яка набрала законної сили 03.02.2024 по справі № 693/740/23 провадження по справі про адміністративне правопорушення відносно [PERSON] , [INFO] за ч. 4 ст. 85 КУпАП, - закрито у зв`язку з закінченням строків накладення адміністративного стягнення. З постанови вбачається, що 05.08.2022 о 07 год. 20 хв. 20 год. ловив рибу на р. Конелка в межах с. Конельська Попівка Уманського району Черкаської області ятерами, які є забороненим знаряддям лову для любительського рибальства, та виловив рибу : карась у кількості 103 шт., короп у кількості 1 шт., чим завдав збитків на суму 166549 грн. Під час виявлення адміністративного правопорушення в [PERSON] були вилучені 17 ятерів, човен металевий та риба вагою 7 кг, які під розписку були повернуті [PERSON] . Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства у Черкаській області направило лист-вимогу № 15-17/608-23 від 10.03.2023 року про відшкодування шкоди, заподіяної суб`єктами господарювання та громадянами, внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних ресурсів на суму 166 549 грн. 00 коп. Постановою Жашківського районного суду Черкаської області від 06.06.2024 року виправлено описку в тексті постанови Жашківського районного суду Черкаської області від 23.01.2024 року та ухвалено вважати вірним прізвище правопорушника « [PERSON] ». Розрахунок матеріальної шкоди проведено відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України від 29 вересня 2023 року №1042 «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, завданої порушенням законодавства про рибне господарство внаслідок незаконного добування (вилову), знищення або пошкодження біоресурсів, а також незаконного знищення чи погіршення середовища існування водних біоресурсів та становить 166\~549 грн., що підтверджується розрахунком збитків №1209. На дату подання позовної заяви відповідачем відшкодування завданої шкоди не здійснювалося. Норми права, які застосував суд, та мотиви їх застосування. Відповідно до частини другої статті 13 ЦК України при здійсненні своїх прав особа зобов`язана утримуватися від дій, які могли б порушити права інших осіб. Відповідно до частини другої статті 11 ЦК України однією з підстав виникнення цивільних прав та обов`язків, а отже, підставою цивільно-правової відповідальності як обов`язку відшкодувати шкоду, є заподіяння майнової шкоди. Згідно зі статтею 66 Конституції України кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки. Особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування (стаття 22 ЦК України). Згідно з частиною першою статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Отже, відповідальність за завдану шкоду може наставати лише за наявності підстав, до яких законодавець відносить: наявність шкоди; протиправну поведінку заподіювача шкоди; причинний зв`язок між шкодою та протиправною поведінкою заподіювача; вину. За відсутності хоча б одного із цих елементів цивільно-правова відповідальність не настає. У частині першій статті 81 ЦПК України закріплено загальне правило розподілу обов`язків з доказування, а саме кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків наявності підстав звільнення від доказування. Відповідно до частини другої статті 1166 ЦК України особа, яка завдала шкоду, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. У даній справі Державне агентство України з розвитку меліорації, рибного господарства України та продовольчих програм особі Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Черкаській області (Черкаський рибоохоронний патруль) посилається на заподіяння шкоди рибному господарству внаслідок вчинення відповідачем правопорушення, яке передбачене ч. 4 статті 85 КУпАП - Порушення правил рибальства. Статтею 10 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» встановлено, що посадові особи органів рибоохорони мають повноваження: - визначати розмір збитків, завданих рибному господарств, за затвердженими таксами та методиками; - складати протоколи та розглядати в установленому законом порядку справи про адміністративні правопорушення у галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів; - подавати позови про відшкодування шкоди, заподіяної суб`єктами господарювання та громадянами, внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів. Статтею 34 Закону України «Про тваринний світ» передбачено, що користувачі об`єктами тваринного світу в установленому законодавством порядку зобов`язані додержуватися встановлених правил, норм, лімітів і строків використання об`єктів тваринного світу; використовувати тваринний світ у способи, що не допускають порушення цілісності природних угруповань і забезпечують збереження тварин, яких не дозволено використовувати. Згідно розділу 4 п.1 Правил любительського рибальства, затверджених наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України №700 від 19 вересня 2022 року забороняється добування (вилов) такими знаряддями лову: сітками та пастками усіх типів та конструкцій, а також іншими сітковими знаряддями лову, за винятком раколовок конструкції «хапка» та підсак, встановлених цими Правилами розмірів. Відповідно до п.4 розділу 5 Правил любительського рибальства забороняється добування (вилов) у такі періоди: у період нересту, за виключенням добування (вилову) водних біоресурсів на не заборонених органами рибоохорони ділянках рибогосподарських водних об`єктах (їх частинах) гачковими знаряддями лову з кількістю гачків не більше двох на рибалку або спінінгом з однією штучною приманкою з берега. Статтею 52-1 Закону України «Про тваринний світ» передбачено, що для добування об`єктів тваринного світу забороняються виготовлення, збут, застосування, зберігання отруйних принад, колючих, давлячих та капканоподібних знарядь лову, електроловильних систем (електровудок), електрогону, петель, самоловів, самострілів, вибухових речовин, пташиного клею та монониткових (волосінних) сіток (крім тих, що призначені для промислового лову), а також інших засобів, заборонених законом. Відповідно до статті 20 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів, шкода, завдана рибному господарству внаслідок знищення або погіршення стану водних біоресурсів та середовища їх перебування внаслідок господарської та іншої діяльності, підлягає відшкодуванню за рахунок осіб, які безпосередньо здійснювали або замовляли здійснення такої діяльності. Крім того, у Законі України «Про тваринний світ» передбачено, що: об`єктами тваринного світу, на які поширюється дія цього Закону, є: дикі тварини - хордові, в тому числі хребетні (ссавці, птахи, плазуни, земноводні, риби та інші) і безхребетні (членистоногі, молюски, голкошкірі та інші) в усьому їх видовому і популяційному різноманітті та на всіх стадіях розвитку (ембріони, яйця, лялечки тощо), які перебувають у стані природної волі, утримуються у напіввільних умовах чи в неволі (абзац другий частини першої статті 3); громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу (абзац п`ятий частини другої статті 10); відповідальність за порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу несуть особи,винні в незаконному вилученні об`єктів тваринного світу з природного середовища (абзац четвертий частини другої статті 63). Дослідивши письмові докази, суд вважає що позовна заява Державного агентства України з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм в особі Управління державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Черкаській області до [PERSON] про відшкодування шкоди, завданої суб`єктом господарювання та громадянином, внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання та відтворення водних біоресурсів підлягає до задоволення. Частиною 4 статті 85 КУпАП передбачено відповідальність за грубе порушення правил рибальства (рибальство із застосуванням вогнепальної зброї, електроструму, вибухових або отруйних речовин, інших заборонених знарядь лову, промислових знарядь лову особами, які не мають дозволу на промисел, вилов водних живих ресурсів у розмірах, що перевищують встановлені ліміти або встановлену правилами любительського і спортивного рибальства добову норму вилову). Положеннями статті 38 КУпАП встановлено, що якщо справи про адміністративні правопорушення відповідно до цього Кодексу чи інших законів підвідомчі суду (судді), стягнення може бути накладено не пізніш як через три місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні - не пізніш як через три місяці з дня його виявлення, крім справ про адміністративні правопорушення, зазначені у частинах третій - шостій цієї статті. Згідно зі статтею 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за таких обставин: 1) відсутність події і складу адміністративного правопорушення; 2) недосягнення особою на момент вчинення адміністративного правопорушення шістнадцятирічного віку; 3) неосудність особи, яка вчинила протиправну дію чи бездіяльність; 4) вчинення дії особою в стані крайньої необхідності або необхідної оборони; 5) видання акта амністії, якщо він усуває застосування адміністративного стягнення; 6) скасування акта, який встановлює адміністративну відповідальність; 7) закінчення на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених статтею 38 цього Кодексу; 8) наявність по тому самому факту щодо особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, постанови компетентного органу (посадової особи) про накладення адміністративного стягнення, або не скасованої постанови про закриття справи про адміністративне правопорушення, а також повідомлення про підозру особі у кримінальному провадженні по даному факту; 9) смерть особи, щодо якої було розпочато провадження в справі. Тобто, у разі відсутності вини особи в скоєнні адміністративного правопорушення провадження у справі підлягає закриттю на підставі пункту 1 частини першої статті 247 КУпАП через відсутність події і складу адміністративного правопорушення. У разі наявності вини особи, що притягується до адміністративної відповідальності та закінчення строків накладення адміністративного правопорушення - закриттю на підставі ст. 38 КУпАП. Така обставина, як закінчення на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків притягнення до адміністративної відповідальності, передбачених статтею 38 КУпАП, не є реабілітуючою, тобто не є обставиною, яка спростовує факт наявності вини особи в скоєнні адміністративного правопорушення. Аналогічний правовий висновок міститься у постановах Верховного Суду від 04 березня 2020 року у справі № 641/2795/16-ц, від 07 лютого 2018 року у справі № 910/18319/16; від 16 квітня 2019 року у справі № 927/623/18. Постановою Жашківського районного суду Черкаської області від 23.01.2023 року, яка набрала законної сили 03.02.2023 по справі №693/740/22 адміністративну справу відносно [PERSON] , [INFO] за ч.4 ст.85 КУпАП закрито у зв`язку з закінченням строків накладення адміністративного стягнення. Постановою Жашківського районного суду Черкаської області від 06.06.2024 року виправлено описку в тексті постанови Жашківського районного суду Черкаської області від 23.01.2024 року по матеріалах справи про притягнення до адміністративної відповідальності [PERSON] та вважати вірним прізвище правопорушника « [PERSON] ». Враховуючи наведене, суддя приходить до висновку, що оскільки провадження у справі № 693/740/22 відносно [PERSON] за ч.4 ст.85 КУпАП закрито не за реабілітуючими обставинами, в діях останнього вбачається вина у спричиненні шкоди водним живим ресурсам. В свою чергу, [PERSON] не скористався можливістю з`явитися до суду, надати заперечення, спростувати доводи позивача. Отже, на підставі досліджених судом доказів, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позову та стягнення з [PERSON] на суму 166\~549,00 грн. шкоди, завданої внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання та відтворення водних біоресурсів і позовні вимоги слід задовольнити в повному обсязі. Розподіл судових витрат між сторонами. Відповідно до ч. 1, та ч. 2 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: 1) у разі задоволення позову - на відповідача; 2) у разі відмови в позові - на позивача; 3) у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Враховуючи те, що суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог в повному обсязі, судові витрати слід стягнути з відповідача на користь позивача в сумі 3028,00 грн. На підставі викладеного та

Outcome: approved