Jurisdiction: civil
Date: 2025-10-06 00:00:00

29 липня 2025 року до Київського районного суду м.Харкова надійшла позовна заява [PERSON] до відповідача [PERSON] , відповідно до якої позивачка просить розірвати шлюб, укладений між нею та відповідачем, зареєстрований Харківським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області, актовий запис №1384. В обгрунтування позову позивачка посилається на те, що 15 травня\~2018\~року вона зареєструвала шлюб зі [PERSON] і проживала з ним разом до\~2022\~року. Вказує, що наразі шлюбні відносини між ними фактично припинені, шлюб існує лише формально. Спільне життя з відповідачем не склалося, через різні погляди на життя, сімейні цінності та обов`язки. Три роки, вони з чоловіком разом не проживають, що як наслідок, призвело до втрати почуття взаємної любові та поваги, які слугують основою для побудови сім`ї. Спільного господарства, побуту та бюджету не ведуть, у зв`язку із чим подальше спільне проживання та збереження шлюбу вважає неможливим. На примирення не згодна, тому вважає за необхідне розірвати шлюб, подальше його збереження суперечитиме її інтересам. Спору про поділ майна, що є їх спільною власністю, також немає. Після розірвання шлюбу просить залишити їй прізвище чоловіка ( [PERSON] ). Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями Київського районного суду м.Харкова від 29.07.2025 позовну заяву передано для розгляду головуючій судді Лисиченко С.М. Ухвалою Київського районного суду м.Харкова від 31.07.2025 відкрито провадження за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін. Позивачка у судове засідання, яке призначене на 07.10.2025, не з`явилася, про час та місце розгляду справи повідомлена судом у встановленому законом порядку. У прохальній частині позовної заяви позивачка просить розгляд справи проводити без її участі, не заперечує проти винесення заочного рішення. Відповідач у судове засідання, яке призначене на 07.10.2025, не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений судом у встановленому законом порядку. До суду надійшло клопотання представника відповідача [PERSON] адвоката Кундіуса О.Ю. з проханням розгляд справи проводити за відсутності відповідача та його представника, зазначив, що позовні вимоги [PERSON] підтримують у повному обсязі та просять задовольнити. Згідно ч.1 ст.223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Відповідно до вимог частини 2\~статті 247 ЦПК України\~у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, дослідивши письмові заяви по суті справи, докази наявні в матеріалах справи та оцінивши їх у сукупності, встановив наступні факти та відповідні їм правовідносини. Відповідно до даних свідоцтва про шлюб серії [NUMBER] виданого 15.05.2018 Харківським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області, між\~ [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] ,\~укладено\~шлюб,\~зареєстрований\~15 травня 2018 року Харківським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області, актовий запис №1384. Прізвище після реєстрації шлюбу: чоловіка [PERSON] , дружини [PERSON] . \~ \~ \~ \~Статтею 51 Конституції України визначено, що шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка. Кожен із подружжя має рівні права і обов`язки у шлюбі та сім`ї. Згідно з статтею 24 Сімейного кодексу України\~\~шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Таке положення національного законодавства України відповідає статті 16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім`ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання. Суд зазначає, що добровільність шлюбу - одна з основних його засад. Шлюб припиняється внаслідок його розірвання. Розірвання шлюбу засвідчує стійкий розлад подружніх стосунків. Відповідно до частини 3 та 4 статті 56 Сімейного кодексу України\~ кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження, в тому числі примушування до статевого зв`язку за допомогою фізичного або психічного насильства, є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканість і може мати наслідки, встановлені законом. Відповідно до частини 3 статті 105 Сімейного кодексу України\~ шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду відповідно до статті 110 цього Кодексу. Позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя (частина 1 статті 110 Сімейного кодексу України\~). Згідно із статтею 112 Сімейного кодексу України\~ суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. Відповідно до статті 111 Сімейного кодексу України\~ суд вживає заходів щодо примирення подружжя, якщо це не суперечить моральним засадам суспільства. За змістом указаної норми заходи щодо примирення подружжя вживаються судом за умови, що це не суперечить моральним засадам суспільства. Суд не може примушувати дружину та чоловіка проживати разом, цікавитися обставинами їх приватного життя, вимагати надання доказів порушення сімейних обов`язків особистого характеру тощо. Закон не визначає, які саме заходи можуть застосовуватися судом для примирення подружжя. Надання строку для примирення подружжя є правом суду, а не його обов`язком. Судом встановлено, що шлюбні відносини між сторонами фактично припинені, на час розгляду даної справи вони спільного господарства не ведуть. Збереження шлюбу суперечить інтересам як позивачки, так і відповідача. Будь-яких доказів на підтвердження того, що після розірвання шлюбу будуть порушені особисті та майнові права сторін, суду не надано. Враховуючи вищевикладене,\~та визнання позову відповідачем, суд вважає, що позовні вимоги є обґрунтованими та підлягають\~задоволенню. Відповідно до ст. 113 Сімейного Кодексу України, суд залишає позивачці [PERSON] прізвище « [PERSON] ».

Outcome: approved