Jurisdiction: civil
Date: 2025-10-06 00:00:00

[PERSON] (далі заявник) звернувся до Іванківського районного суду Київської області з заявою про визнання особи недієздатною та встановлення над нею опіки. Вимоги обґрунтовані наявністю підстав для: 1)Визнання [PERSON] недієздатним; 2)Призначення [PERSON] опікуном відносно недієздатного [PERSON] . Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 07.04.2025, головуючим суддею визначено суддю Мовчана В.В. Ухвалою Іванківського районного суду Київської області від 09.04.2025 заяву залишено без руху та надано заявнику строк для усунення недоліків. 14.04.2025 до суду від представника заявника надійшла заява про усунення недоліків. Ухвалою Іванківського районного суду Київської області від 21.04.2025 відкрито провадження у справі в порядку окремого провадження. Розгляд справи призначено на 14.05.2025. 12.05.2025 від представника [PERSON] надійшло клопотання про призначення судово психіатричної експертизи на предмет встановлення психічного стану [PERSON] 14.05.2025 розгляд справи було відкладено на 21.05.2025. Ухвалою Іванківського\~районного суду\~Київської області\~від 21.05.2025\~призначено по\~справі судово-психіатричну\~експертизу. На час проведення експертизи провадження у справі зупинено. 04.09.2025 до суду від Обласного психіатрично-наркологічного медичного об`єднання надійшов висновок судово психіатричного експерта № 301-ц. Ухвалою Іванківського районного суду Київської області від 05.09.2025 провадження у справі поновлено на призначено до судового розгляду на 07.10.2025. У судовому засіданні 07.10.2025 представник заявника та заявник підтримали заяву та просили суд задовольнити заявлені вимоги. Представник заінтересованої особи Доровського Т.Т. просила суд задовольнити заяву. Представник Органу опіки та піклування виконавчого комітету Іванківської селищної ради Вишгородського району Київської області у судове засідання не з`явився, однак 03.10.2025 скерував до суду клопотання про розгляд справи без їх участі. Дослідивши матеріали справи, заслухавши учасників процесу, проаналізувавши обставини та докази по справі, суд вважає, що заява обґрунтована і підлягає задоволенню, беручи до уваги таке. Відповідно до свідоцтва про народження серії [NUMBER] батьками [PERSON] (мовою оригіналу) є [PERSON] (мовою оригіналу) та [PERSON] (мовою оригіналу). Як вбачається з свідоцтва про укладення шлюбу серії [NUMBER] між [PERSON] (мовою оригіналу) та [PERSON] (« [PERSON] (мовою оригіналу) було укладено шлюб. Згідно свідоцтва про народження серії [NUMBER] батьками [PERSON] є [PERSON] та [PERSON] . Як вбачається з витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про народження із зазначенням відомостей про батька відповідно до частини першої статті 135 Сімейного кодексу України відомості про батька дитини - [PERSON] записані відповідно до ч. 1 ст. 135 Сімейного кодексу України. Дошлюбним прізвищем [PERSON] є прізвище [PERSON] , що підтверджено витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб щодо підтвердження дошлюбного прізвища № 00006510256. Батьками [PERSON] є [PERSON] та [PERSON] , що підтверджено свідоцтвом про народження серії [NUMBER] . Згідно свідоцтва про розірвання шлюбу серії [NUMBER] шлюб між [PERSON] (мовою оригіналу) та [PERSON] (мовою оригіналу) було розірвано. Відповідно до свідоцтва про розірвання шлюбу серії [NUMBER] шлюб між [PERSON] та [PERSON] було розірвано 19.09.2000. [PERSON] померла [INFO] , що підтверджено свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] . [PERSON] , [INFO] має захворюваність: вроджена вада розвитку головного мозку: гіпоплазія мозолистого тіла, лизенцефалія, мікроцефалія, синдром спастичного тетрапареза, синдром когнітивної недостатності, що підтверджено медичним висновком № 33 на дитину (підлітка) інваліда з дитинства в віці до 18 років від 27.11.2007, експертним висновком № 1021 від 16.12.2008 Комунального закладу Київської обласної ради «Київська обласна дитяча лікарня», корінцем медичного заключення обласної дитячої спец. ЛКК № 92 на дитину, яка стала інвалідом з дитинства внаслідок аварії на ЧАЕС у віці до 18 років, медичним висновком № 39 на дитину інваліда віком до 18 років від 30.07.2013, випискою із медичної картки стаціонарного хворого від 25.12.2024. Відповідно до витягу з протоколу засідання психолого медико-педагогічної консультації від 18.11.2023 № 1 [PERSON] рекомендовано навчання за програмою для дітей із затримкою психічного розвитку. Згідно акту обстеження житлово побутових умов сім`ї № 796 від 24.12.2024 за адресою: [ADDRESS] фактично проживають [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] . У квартирі є всі комунікації, меблі для сну та відпочинку, електроприлади. Відповідно до висновку про стан здоров`я заявника від 25.12.2024 [PERSON] проблем зі здоров`ям не має. Відповідно до Витягу з інформаційно - аналітичної системи «Облік відомостей про притягнення до кримінальної відповідальності та наявності судимості» відомості про притягнення до кримінальної відповідальності [PERSON] , про наявність незнятої чи непогашеної судимості щодо нього, а також щодо розшуку відсутні. Заявник на обліку у лікаря психіатра та лікаря нарколога не перебуває, що підтверджено відповідними довідками. Рішенням виконавчого комітету Іванківської селищної ради від 28.04.2025 затверджено подання органу опіки та піклування Іванківської селищної ради Київської області щодо доцільності призначення [PERSON] опікуном [PERSON] , яким визнано за доцільне призначити [PERSON] опікуном над його племінником [PERSON] . Як вбачається з висновку судово-психіатричного експерта № 301-ц від 27.08.2025, [PERSON] страждає на психічний розлад легку розумову відсталість, як наслідок вродженої вади головного мозку, який істотно впливає на його здатність усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними. [PERSON] за своїм психічним станом не здатний повною мірою усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними. Згідно з ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право на звернення до суду для захисту своїх прав. За змістом ст. 12, 81 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень. Статтею 13\~ЦПК України визначено, що суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних та юридичних осіб, поданим відповідно до ЦПК України, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Відповідно до ст. 263 ЦПК України, судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Вiдповiдно до ч. 1 ст. 39 ЦК України, фізична особа може бути визнана судом недієздатною, якщо вона внаслідок хронічного, стійкого психічного розладу не здатна усвідомлювати значення своїх дій та (або) керувати ними. Відповідно до ст. 41 ЦК України, над недієздатною фізичною особою встановлюється опіка. Згідно з ст. 55 ЦК України, опіка та піклування встановлюються з метою забезпечення особистих немайнових і майнових прав та інтересів малолітніх, неповнолітніх осіб, а також повнолітніх осіб, які за станом здоров`я не можуть самостійно здійснювати свої права і виконувати обов`язки. Відповідно до ст. 58 ЦК України, опіка встановлюється над малолітніми особами, які є сиротами або позбавлені батьківського піклування, та фізичними особами, які визнані недієздатними. У частині першій статті 60 ЦК України визначено, що суд встановлює опіку над фізичною особою у разі визнання її недієздатною і призначає опікуна за поданням органу опіки та піклування. Суд, ухвалюючи рішення про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи (у тому числі обмеження або позбавлення права неповнолітньої особи самостійно розпоряджатися своїми доходами) чи визнання фізичної особи недієздатною, встановлює над нею відповідно піклування або опіку і за поданням органу опіки та піклування призначає їй піклувальника чи опікуна (частина перша статті 300 ЦПК України). Відповідно до ст. 62 ЦК України, опіка або піклування встановлюються за місцем проживання фізичної особи, яка потребує опіки чи піклування, або за місцем проживання опікуна чи піклувальника. У частинах другій-п`ятій статті 63 ЦК України визначено, що опікуном або піклувальником може бути лише фізична особа з повною цивільною дієздатністю. Фізична особа може бути призначена опікуном або піклувальником лише за її письмовою заявою. Опікун або піклувальник призначаються переважно з осіб, які перебувають у сімейних, родинних відносинах з підопічним, з урахуванням особистих стосунків між ними, можливості особи виконувати обов`язки опікуна чи піклувальника. Фізичній особі може бути призначено одного або кількох опікунів чи піклувальників. При призначенні опікуна важливі і обов`язково повинні враховуватися особисті приязні взаємини між опікуном і підопічним, що забезпечить нормальне життєзабезпечення підопічного. Можливість особи здійснювати повноваження опікуна перевіряються органом опіки та піклування, який висловлює пропозиції про доцільність призначення опікуна. Аналогічні положення зазначені у Правилах опіки та піклування, затверджених наказом Державного комітету України у справах сім`ї та молоді Міністерства освіти України, Міністерства охорони здоров`я України, Міністерства праці та соціальної політики України 26 травня 1999 року № 34/166/131/88. Призначення опікуна недієздатної особи здійснюється за поданням органу опіки та піклування, яке повинне відповідати вимогам закону щодо його обґрунтованості та змісту, має бути подано в належній процесуальній формі згідно з вимогами ЦПК України. При внесенні подання орган опіки та піклування має якнайкраще врахувати інтереси особи, над якою встановлюється опіка (постанова Верховного Суду від 07 квітня 2022 року у справі №\~712/10043/20). Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. Приватно-правовий інструментарій не повинен використовуватися учасниками сімейних відносин для уникнення виконання встановлених законом обов`язків. Зловживання правом і використання приватно-правового інструментарію всупереч його призначенню проявляється в тому, що особа використовувала право на зло; наявні негативні наслідки (різного прояву) для інших осіб, держави (негативні наслідки являють собою певний стан, до якого потрапляють інші суб`єкти, чиї права безпосередньо пов`язані з правами особи, яка ними зловживає; цей стан не задовольняє інших суб`єктів; для здійснення ними своїх прав не вистачає певних фактів та/або умов: настання цих фактів/умов безпосередньо залежить від дій іншої особи; інша особа може перебувати у конкретних правовідносинах з цими особами, які потерпають від зловживання нею правом, або не перебувають); враховується правовий статус особи/осіб (особа перебуває у правовідносинах і як їх учасник має уявлення не лише про обсяг своїх прав, а і про обсяг прав інших учасників цих правовідносин та порядок їх набуття та здійснення; особа не вперше перебуває у цих правовідносинах або ці правовідносини є тривалими, або вона є учасником й інших аналогічних правовідносин). У постанові Верховного Суду від 28 травня 2025 року у справі № 641/7190/23 зазначено, що саме орган опіки та піклування на підставі звернення особи чоловічої статі призовного віку із заявою про призначення його опікуном недієздатної особи, враховуючи введений у державі воєнний стан та закріплений статтею 65\~Конституції України обов`язок щодо захисту Вітчизни, незалежності та територіальної цілісності України, повинен з`ясувати необхідність такого, уникаючи можливих зловживань в цьому питанні, та належним чином мотивувати своє подання про можливість призначення особи опікуном та, перш за все, необхідність такого. Судом встановлено, що питання щодо доцільності призначення [PERSON] опікуном [PERSON] слухалося на засіданні опікунської ради при виконавчому комітеті Іванківської селищної ради Київської області на якому і було рекомендовано затвердити подання щодо доцільності призначання. Як вбачається з тексту подання, [PERSON] звертався до органу опіки піклування Іванківської селищної ради Київської області з заявою до якої було долучено пакет документів, який був досліджений на засіданні. Суд зазначає, що закон, захищаючи недієздатну особу, покладає на суд обов`язок відразу у рішенні про визнання особи недієздатною вирішити питання захисту прав цієї особи шляхом призначення їй опікуна за поданням органу опіки та піклування. При цьому, із змісту норм ЦК України та ЦПК України також вбачається вагома роль органу опіки та піклування, який зобов`язаний надати своє ґрунтовне рішення щодо призначення опікуна. Саме на вказаний орган покладається обов`язок знайти особу, яка за своїми якостями (стан здоров`я, родинні зв`язки тощо) найбільш ефективно для особи, визнаної недієздатною, може виконувати обов`язки опікуна. Опіка (піклування) є особливою формою державної турботи про неповнолітніх дітей, що залишились без піклування батьків, та повнолітніх осіб, які потребують допомоги щодо забезпечення їх прав та інтересів. Враховуючи викладене, та те, що [PERSON] страждає на психічний розлад легку розумову відсталість, як наслідок вродженої вади головного мозку, який істотно впливає на його здатність усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними, за своїм психічним станом не здатний повною мірою усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними, оцінюючи зібрані в справі докази, суд вважає їх достовірними та достатніми для визнання останнього недієздатним. При вирішенні питання щодо призначення опікуна суд враховує подання органу опіки та піклування Іванківської селищної ради Київської області щодо доцільності призначення [PERSON] опікуном [PERSON] , затверджене рішенням виконавчого комітету Іванківської селищної ради від 28.04.2025 № 230, а тому вважає за доцільне призначити опікуном над недієздатним [PERSON] його дядька [PERSON] , який за станом свого здоров`я може бути опікуном, протипоказань щодо виконання повноважень опікуна у якого під час розгляду справи не встановлено. Таким чином, суд приходить до висновку, що доводи заявника знайшли своє підтвердження в судовому засіданні, тому встановлено підстави для визнання [PERSON] недієздатним та призначення заявника його опікуном. Відповідно до ч. 2 ст. 299 ЦПК України, судові витрати, пов`язані з провадженням справи про визнання фізичної особи недієздатною відносяться на рахунок держави. Суд також вважає за необхідне зазначити, що згідно частинами 6,7 ст. 300 ЦПК України строк дії рішення про визнання фізичної особи недієздатною визначається судом, але не може перевищувати двох років. Клопотання про продовження строку дії рішення про визнання фізичної особи недієздатною має право подати опікун, представник органу опіки та піклування не пізніше ніж за п`ятнадцять днів до закінчення строку, визначеного частиною першою цієї статті.

Outcome: approved