Jurisdiction: civil
Date: 2025-10-07 00:00:00

До Корсунь-Шевченківського районного суду Черкаської області надійшла указана позовна заява про стягнення заборгованості. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що у жовтні 2017 року АТ «Універсал банк» запустив новий проект monobank, у рамках якого відкриваються поточні рахунки клієнтам (фізичним особам), спеціальним платіжним засобом яких є платіжні карти monobank. Після перевірки кредитної історії на платіжних картках monobank за заявою клієнтів встановлюється кредитний ліміт. Особливістю проекту monobank є те, що банківське обслуговування здійснюється дистанційно, без відділень. Попередня ідентифікація відбувається за допомогою завантаження копії паспорта та РНОКПП у мобільний додаток, а видача платіжної картки після верифікації фізичної особи здійснюється або у точці видачі, або спеціалістом Банку, що виїжджає за адресою, зазначеною клієнтом. Разом із встановленням на платіжній картці кредитного ліміту надається послуга переведення витрат у розстрочку. За рахунок здійснення зазначеної операції стає доступним попередньо використаний кредитний ліміт. Зазначає, що Умови і правила обслуговування в АТ «УНІВЕРСАЛ БАНК» опубліковані на офіційному сайті Банку та постійно доступні для ознайомлення за посиланням https://www/monobank.ua/terms. Відповідач звернулася до Банку з метою отримання банківських послуг, у зв`язку з чим 07.12.2023 підписала Анкету-заяву до Договору про надання банківських послуг та встановивши мобільний додаток monobank, отримала розрахункову карту [NUMBER] . Положеннями Анкети-заяви визначено, що Анкета-заява разом з Умовами, Тарифами, Таблицею обчислення вартості кредиту та Паспортом споживчого кредиту складають Договір про надання банківських послуг. Підписавши Анкету-заяву, відповідачка підтвердила, що ознайомилася з чинною версією Умов і правил, що розміщені за посиланням https://www/monobank.ua/terms, тарифами, що розміщені за посиланням https://www/monobank.ua/rates та отримала їх примірники у мобільному додатку. Вказує, що АТ «Універсал Банк» свої зобов`язання за Договором виконав у повному обсязі, а саме, надав відповідачці можливість розпоряджатися коштами на умовах, передбачених Договором та у межах встановленого кредитного ліміту у розмірі 500 000.00 грн з можливістю його коригування зі сплатою відсотків за користування кредитом у розмірі 3,1% на місяць на суму залишку заборгованості за кредитом сплатою збільшених відсотків за користування кредитом у розмірі 6,2% на місяць на суму простроченої заборгованості за кредитом. Проте, відповідачка не дотримується умов договору, а саме не здійснює повернення кредиту у терміни та на умовах, визначених Умовами, Правилами та Тарифами. Зазначає, що загальний розмір заборгованості відповідачки перед АТ «Універсал Банк» за договором становить 45 360,51 грн (загальний залишок заборгованості за наданим кредитом (тілом кредиту), заборгованість за відсотками 0,00 грн, заборгованість за порушення грошового зобов`язання 0,00 грн. Позивач просить стягнути на його користь із відповідачки заборгованість за Договором про надання банківських послуг "Monobank" від 07.12.2023 у розмірі 45360,51 грн та витрати зі сплати судового збору у розмірі 3028,00 грн. Ухвалою Корсунь-Шевченківського\~районного суду\~Черкаської області\~від 11.11.2024\~відкрито провадження\~у справі,\~постановлено здійснювати\~розгляд справи\~у порядку\~спрощеного позовного\~провадження без\~повідомлення (виклику)\~сторін,\~про що\~повідомлено сторони та роз`яснено їм права, передбачені ст.ст.178-180,191,193, ч. 5 ст.279 ЦПК України. Ухвалою Корсунь-Шевченківського\~районного суду\~Черкаської області\~від 10.02.2025 за клопотанням \~представника позивача адвоката Гаврильченка Валентина Михайловича суд перейшов від розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін до розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін. Протягом визначеного судом строку відповідач в особі свого представника адвоката Гаврильченка В.М. подала відзив на позовну заяву, згідно з яким позов не визнає та просить відмовити у його задоволенні. Відзив мотивований тим, що за відсутності достатніх підтверджень про конкретно запропоновані відповідачеві Умови та Правила, відсутність у анкеті-заяві домовленості сторін про сплату процентів за користування кредитними коштами, пені та штрафів за несвоєчасне погашення кредиту, надані банком документи не можуть розцінюватися як стандартна (типова) форма, що встановлена до укладеного із відповідачем кредитного договору, оскільки достовірно не підтверджують вказаних обставин. Крім того, відповідачка посилається на те, що в період з 20.02.2024 до 23.02.2024 рік невідомі особи без відома Відповідача, оформила на її ім`я кредити в різних кредитних установах з використанням її номеру телефону та програми «ДІЯ», чим спричинила їй значної матеріальної шкоди. Кошти знімались у банкоматах, зокрема у м. Кривий Ріг та м. Дніпро майже в один і той же час, хоча Відповідач знаходилась у м. Корсунь-Шевченківський. Таким чином невстановлені особи заволоділи номером телефону та застосунком Дія Відповідача і оформили на її ім`я близько 15 кредитів у різних фінансових установах, чим спричинили їй збитків на суму близько 250 тисяч грн. З цього приводу відповідачка зверталася 06.03.2024 до поліції, її заява зареєстрована відділення поліції №1 (м. КорсуньШевченківський) Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області за № 1317. По даному факту сектором дізнання відділення поліції №1 Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області відкрито кримінальне провадження за ст.182 ч.1 КК України (незаконне збирання, зберігання, використання, знищення, поширення конфіденційної інформації про особу або незаконна зміна такої інформації) та внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 12024255380000057, що підтверджується витягом з ЄРДР від 02.04.2024. Сторона відповідача вважає, що у справі не надано доказів, що між Відповідачем та виконавцем послуг укладено договір Позики, наданий Позивачем до матеріалів справи, не містять підпису Відповідача, тому їх не можна розцінювати як частину договору Позики (постанова ВЕРХОВНОГО СУДУ від 16.08.2023 №176/1445/22), списання грошових коштів шляхом використання послуги Екстрагроші в Київстарі відбулося не за розпорядженням Відповідача і вона не повинна нести відповідальності за такі операції. Виявивши безпідставне списання (перекази, зняття) коштів, Відповідачка звернулася до правоохоронних органів. Позивач надав відповідь на відзив, згідно з яким,враховуючи, що інших розрахунків або доказів, які могли б спростовати факт видачі кредиту, факт користування кредитними коштами, факт погашення заборгованості Відповідачем не подавались, то Анкета-Заява (підтверджує факт виникнення між сторонами правовідносин про надання банківських послуг), Умови (підтверджують конкретні досягнуті домовленості між сторонами внаслідок виникнення правовідносин про надання банківських послуг) та розрахунок заборгованості (підтверджує існування боргових зобов`язань) слід розглядати як належні та допустимі докази існування боргу. В частині відзиву, що фінансові операції з використанням рахунку здійснювались не відповідачем, а невстановленими особами, які змінили фінансовий номер телефону, отримали доступ до застосунку та застосунків monobank та ДІЯ, позивач вважає, що відповідачем не надано суду доказів, які б підтверджували, що операції по її рахунку здійснювались не нею, оскільки такі дії (операції) були здійснені з попередньою авторизацією відповідача в мобільному додатку MONOBANK. Вказані дії можливо було здійснити лише за допомогою використання фінансового номеру телефону, що вказаний у самому мобільному застосунку та іншої особистої інформації. Зазначає, що саме лише звернення відповідача до правоохоронних органів не може слугувати належним та беззаперечним доказом вчинення шахрайських дій з використанням мобільного застосунку відповідача. Представник відповідачки надав суду заперечення на відповідь на відзив, згідно з яким вважає, що позивач не обгрунтував, що саме через дії відповідача сторонні особи змогли заволодіти коштами позивача. Зазначає, що Верховний Суд неодноразово наголошував, що стягнення заборгованості, яка виникла не з вини Відповідача не підлягає стягненню з останнього у зв`язку з тим, що він не був стороною даних правовідносин. Лише наявність обставин, які доводять, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню ПІНу або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції, є підставою для його цивільно-правової відповідальності. Сторони були належним чином повідомленими про розгляд справи, однак у судове засідання не з`явилися. Відповідно до вимог ч. 14 ст. 7, ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши матеріали справи суд встановив такі обставини. Згідно з випискою з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань від 29.12.2018 АТ «Універсал Банк» зареєстроване як юридична особа, основний вид економічної діяльності 64.19 - інші види грошового посередництва. Позивач АТ «Універсал Банк» має банківську ліцензію №92, видану 10.10.2011 Національним банком України. Відповідач 17.12.2020 підписала Анкету-заяву до Договору про надання банківських послуг в рамках проекту «Monobank», за якою\~просила Акціонерне\~товариство «Універсал\~Банк» відкрити\~поточний рахунок\~на її\~ім`я\~та встановити\~кредитний ліміт\~на суму,\~зазначену у\~мобільному додатку. Пільговий період за користування кредитним лімітом становить 62 днів. У разі виходу з пільгового періоду на кредит буде нараховуватися відсоткова ставка 3,1% на місяць. Відповідач погодилася з тим, що невід`ємною частиною Анкети-заяви є Запевнення Клієнта до Договору з підписанням якого в Мобільному застосунку Договір набує чинності. Відповідачка підписала Запевнення Клієнта до Договору про надання банківських послуг Monobank. Зі змісту Запевнення вбачається, що відповідач підтвердила отримання примірника Договору у Мобільному застосунку, ознайомилася та надала згоду погодилася з тим, що ця анкета-заява разом з Умовами і правилами обслуговування фізичних осіб в АТ «Універсал Банк», таблицею обчислення вартості кредиту і паспортом споживчого кредиту, складають Договір про надання банківських послуг. В анкеті вказано, що відповідач засвідчила генерацію ключової пари удосконаленого електронного підпису (УЕП) з особистим ключем і відповідним йому відкритим ключем, що буде використовуватися нею для вчинення правочинів та платіжних операцій. Відповідач визнала, що УЕП є аналогом її власноручного підпису. Підписання анкети-заяви здійснено відповідачем за допомогою цифрового власноручного підпису. До позовної заяви позивач додав Умови і правила обслуговування фізичних осіб в АТ «Універсал Банк» при наданні банківських послуг щодо карткових продуктів, а також витяг з Тарифів Чорної картки monobank. Указані документи відповідачем не підписані. Крім того до позову позивач додав паспорт споживчого кредиту Чорної картки monobank, у якому зазначено, що накладання споживачем електронного підпису перевіряється за допомогою відкритого ключа. З виписки по рахунку відповідача [NUMBER] за період з 07.12.2023 до 05.09.2024 та з руху коштів по картці за цим рахунком вбачається що 07.12.2023 на картці було встановлено кредитний ліміт 40 000,00 грн, який 09.12.2023 знижено до 0,00 грн. 20.02.2024 кредитний ліміт підвищено до 40 000,00 грн і 20.02.2024 у банкоматах м. Кривого Рогу знято готівкою з цієї картки кошти кредитного ліміту - 8317,00 грн, 8320,00 грн, 4160,00 грн, 10 400,00 грн, 8840, 00 грн. 21.02.2024 рахунок поповнено на 1000,00 грн. 22.02.2024 рахунок поповнено на 3000,00 грн 1000,00 грн, 3500,00 грн, 1500,00 грн, 8500,00 грн, 7000,00 грн, 3500,00грн та знято через банкомати та перекази 3120,00 грн, 1063,92 грн, 1040,10 грн, 4680,00 грн , 8320,00 грн, 7280,00 грн,, 3120,00 грн. 23.02.2024 та 24.02.2024 так само рахунок поповнювався і з нього знімалися кошти готівкою або шляхом переказів. Відповідач надала довідку Українського бюро кредитних історій, згідно з якою у період з 20.02.2024 по 24.02.2024 на ім`я відповідачки було укладено дев`ять кредитних договорів з різними кредитними установами, і про ці кредити вона стверджує, що укладені вони не нею, а шахраями. У застосунок Дія до відповідачки надходили повідомлення про запит кредитної історії за вищевказаними кредитними договорами, укладеними у період з 20.02.2024 по 24.02.2024. Відповідачка 05.03.2024 звернулася до Корсунь-Шевченківського відділення поліції №1 із заявою про те, що невідома особа без її відома у період з 20.02.2024 по 24.02.2024 оформляла на її ім`я кредити у різних кредитних установах і знімала кошти з її рахунку у позивача. Згідно з Витягом з ЄДРДР 02.04.2024 за заявою [PERSON] від 07.04.2024 про те, що без її відома здійснила оформлення онлайн кредитів у різних кредитних установах, чим завдала їй збитки на 67 000,00 грн, було зареєстровано кримінальне провадження 12024255380000057 за ч.1 ст. 182 КК України. Статтею 1 Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» визначено, що держатель електронного платіжного засобу - фізична особа, яка на законних підставах використовує електронний платіжний засіб для ініціювання переказу коштів з відповідного рахунку в банку або здійснює інші операції із застосуванням зазначеного електронного платіжного засобу. Електронний платіжний засіб - платіжний інструмент, який надає його держателю можливість за допомогою платіжного пристрою отримати інформацію про належні держателю кошти та ініціювати їх переказ. Переказ коштів (далі - переказ) - рух певної суми коштів з метою її зарахування на рахунок отримувача або видачі йому у готівковій формі. Ініціатор та отримувач можуть бути однією і тією ж особою. Помилковий переказ - рух певної суми коштів, внаслідок якого з вини банку або іншого суб`єкта переказу відбувається її списання з рахунку неналежного платника та/або зарахування на рахунок неналежного отримувача чи видача йому цієї суми у готівковій формі. Неналежний переказ - рух певної суми коштів, внаслідок якого з вини ініціатора переказу, який не є платником, відбувається її списання з рахунка неналежного платника та/або зарахування на рахунок неналежного отримувача чи видача йому суми переказу в готівковій чи майновій формі. Платіжна картка - електронний платіжний засіб у вигляді емітованої в установленому законодавством порядку пластикової чи іншого виду картки, що використовується для ініціювання переказу коштів з рахунка платника або з відповідного рахунка банку з метою оплати вартості товарів і послуг, перерахування коштів зі своїх рахунків на рахунки інших осіб, отримання коштів у готівковій формі в касах банків через банківські автомати, а також здійснення інших операцій, передбачених відповідним договором. Платіжна система - платіжна організація, учасники платіжної системи та сукупність відносин, що виникають між ними при проведенні переказу коштів. Проведення переказу коштів є обов`язковою функцією, що має виконувати платіжна система. Платник - особа, з рахунка якої ініціюється переказ коштів або яка ініціює переказ шляхом подання/формування документа на переказ готівки разом із відповідною сумою коштів. Неналежний платник - особа, з рахунка якої помилково або неправомірно переказана сума коштів. Отримувач - особа, на рахунок якої зараховується сума переказу або яка отримує суму переказу у готівковій формі. Неналежний отримувач - особа, якій без законних підстав зарахована сума переказу на її рахунок або видана їй у готівковій формі. Згідно з пунктом 14.12 статті 14 Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин, користувач платіжної системи зобов`язаний використовувати електронний платіжний засіб відповідно до вимог законодавства України та умов договору, укладеного з емітентом, і не допускати використання електронного платіжного засобу особами, які не мають на це права або повноважень. Використання електронного платіжного засобу за довіреністю не допускається, крім випадку емісії додаткового електронного платіжного засобу для довіреної особи. Пунктом 37.2 статті 37 Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» передбачено, що на час встановлення ініціатора та правомірності переказу, але не більше ніж впродовж дев`яноста календарних днів, емітент має право не повертати на рахунок неналежного платника суму попередньо списаного неналежного переказу. У разі ініціації неналежного переказу з рахунка неналежного платника, з вини ініціатора переказу, що не є платником, емітент зобов`язаний переказати на рахунок неналежного платника відповідну суму грошей за рахунок власних коштів, а також сплатити неналежному платнику пеню в розмірі 0,1 відсотка суми неналежного переказу за кожний день, починаючи від дня неналежного переказу до дня повернення відповідної суми на рахунок, якщо більший розмір пені не обумовлений договором між ними. Згідно з пунктом 2 Розділу VI «Загальні вимоги до безпеки здійснення платіжних операцій та управління ризиками» Положення про порядок емісії електронних платіжних засобів і здійснення операцій з їх використанням,затвердженого постановою Правління Національного банку України від 05 листопада 2014 року № 705, в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин (далі - Положення № 705), емітент зобов`язаний не розкривати іншим особам, крім користувача, ПІНу або іншої інформації, яка дає змогу виконувати платіжні операції з використанням електронного платіжного засобу. Емітент під час видачі електронного платіжного засобу за наявності можливості змінити ПІН користувачем зобов`язаний проінформувати користувача про це право та запропонувати змінити ПІН. Користувач зобов`язаний надійно зберігати та не передавати іншим особам електронний платіжний засіб, ПІН та інші засоби, які дають змогу користуватися ним. Відповідно до пункту 3 розділу VI Положення № 705 банк зобов`язаний у спосіб, передбачений договором: 1) повідомляти користувача про здійснення операцій з використанням електронного платіжного засобу; 2) забезпечити користувачу можливість інформувати банк про втрату електронного платіжного засобу та/або платіжні операції, які не виконувалися користувачем; 3) реєструвати та протягом строку, передбаченого законодавством України для зберігання електронних документів, зберігати інформацію, що підтверджує факт інформування банком користувача та користувачем банку. 4) Банк у разі невиконання обов`язку з інформування користувача про здійснені операції з використанням електронного платіжного засобу несе ризик збитків від здійснення таких операцій. Згідно з пунктом 5 розділу VI Положення № 705 користувач зобов`язаний контролювати рух коштів за своїм рахунком та повідомляти емітента про операції, які не виконувалися користувачем. Користувач після виявлення факту втрати електронного платіжного засобу та/або платіжних операцій, які він не виконував, зобов`язаний негайно повідомити банк або визначену ним юридичну особу в спосіб, передбачений договором. До моменту повідомлення користувачем банку ризик збитків від здійснення операцій та відповідальність несе користувач, а з часу повідомлення користувачем банку ризик збитків від здійснення операцій за електронним платіжним засобом користувача несе банк. Втратою електронного платіжного засобу є неможливість здійснення користувачем контролю (володіння) за електронним платіжним засобом, неправомірне заволодіння та/або використання електронного платіжного засобу чи його реквізитів (пункт 6 розділу VI Положення № 705). Згідно з пунктами 7, 8 розділу VI Положення № 705 емітент або визначена ним юридична особа під час отримання повідомлення та/або заяви про втрату електронного платіжного засобу та/або платіжні операції, які не виконувалися користувачем, зобов`язаний ідентифікувати користувача і зафіксувати обставини, дату, годину та хвилини його звернення на умовах і в порядку, установлених договором. Емітент після надходження повідомлення та/або заяви про втрату електронного платіжного засобу та/або платіжні операції, які не виконувалися користувачем, зобов`язаний негайно зупинити здійснення операцій з використанням цього електронного платіжного засобу. Емітент у разі здійснення помилкового або неналежного переказу, якщо користувач невідкладно повідомив про платіжні операції, що ним не виконувалися, після виявлення помилки негайно відновлює залишок коштів на рахунку до того стану, у якому він був перед виконанням цієї операції. Емітент у разі повідомлення користувачем про незавершену операцію з унесення коштів через платіжні пристрої банку-емітента на рахунки, відкриті в банку-емітенті, після подання користувачем емітенту відповідного документа, що підтверджує здійснення цієї операції, негайно зараховує зазначену в цьому документі суму коштів на відповідний рахунок. Відповідно до пункту 9 розділу VI Положення № 705 користувач не несе відповідальності за здійснення платіжних операцій, якщо електронний платіжний засіб було використано без фізичного пред`явлення користувачем та/або електронної ідентифікації самого електронного платіжного засобу і його користувача, крім випадків, якщо доведено, що дії чи бездіяльність користувача призвели до втрати, незаконного використання ПІНу або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції. Сам по собі факт коректного вводу вихідних даних для ініціювання такої банківської операції, як списання коштів з рахунку користувача, не може достовірно підтверджувати ту обставину, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції. Лише наявність обставин, які безспірно доводять, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції, є підставою для притягнення його до цивільно-правової відповідальності. Наведені правила визначають предмет дослідження та відповідним чином розподіляють між сторонами тягар доведення, а отже, встановленню підлягають обставини, які беззаперечно свідчитимуть, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції від його імені. В разі недоведеності обставин, які безспірно свідчать про те, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції, необхідно виходити з відсутності вини користувача у перерахуванні чи отриманні спірних грошових коштів. Зазначені правові висновки викладені в постановах Верховного Суду від 17 червня 2021 року у справі №759/4025/19, 03 липня 2019 року у справі № 537/3312/16-ц (провадження № 61-17629св18), від 24 липня 2019 року у справі № 753/16954/16-ц (провадження № 61-24323св18), від 01 липня 2020 року у справі № 712/9107/18 (провадження № 61-9877св19), від 21 квітня 2021 року у справі № 751/6050/18 (провадження № 61-18544св19). За змістом частини третьої статті 12, частини першої статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи (частина перша статті 76 ЦПК України). Частиною другою статті 78 ЦПК України передбачено, що обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Згідно з частиною першою статті 80 ЦПК України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Відповідно до частин першої, другої статті 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Судом встановлено, що відповідачка звернулася до Банку з метою отримання банківських послуг, у зв`язку з чим 07.12.2023 підписала Анкету-заяву до Договору про надання банківських послуг та встановивши мобільний додаток monobank, отримала розрахункову карту [NUMBER] та на її ім`я було відкрито рахунок [NUMBER] на який 07.12.2023 встановлено кредитний ліміт у розмірі 40 000,00 грн. 09.12.2023 знижено кредитний ліміт до 0,00 грн. 20.02.2024 кредитний ліміт підвищено до 40 000,00 грн і 20.02.2024 у банкоматах м. Кривого Рогу знято готівкою з цієї картки кошти кредитного ліміту - 8317,00 грн, 8320,00 грн, 4160,00 грн, 10 400,00 грн, 8840, 00 грн. У період з 21.02.2024 по 24.02.2024 з допомогою фінансового номера відповідачки, до якого прив`язана її банківська картка АТ "Універсал Банк", на ім`я відповідачки відкрито численні кредити у різних фінансових установах. Кредитні кошти, отримані у цих фінансових установах виводилися на банківський рахунок [NUMBER] відповідачки в АТ "Універсал Банк" і одразу знімалися готівкою у різних банкоматах м. Кривого Рогу. З цього приводу відповідачка звернулася до Корсунь-Шевченківського відділення поліції №1 із заявою про шахрайські дії. Відповідачка стверджує, що встановлення кредитного ліміту у розмірі 40 000,00 грн ініціювала не вона, кредитними коштами не користувалася і їх не знімала, стала жертвою шахрайських дій. Вирішуючи спір, суд виснує, що у задоволенні позовних вимог слід відмовити, оскільки позивач не надав належних доказів, які б підтверджували, що відповідачка своїми діями чи бездіяльністю сприяла втраті, незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції щодо перерахування грошових коштів з її карткового рахунку. З огляду на викладене суд дійшов висновку, що позивач не довів факт встановлення за згодою відповідачки кредитного ліміту у розмірі 40 000,00 грн та використання відповідачкою кредитних коштів у межах цього ліміту. Відповідно до ч. 1, 2\~ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог, отже судовий збір відшкодуванню не підлягає.

Outcome: dismissed