Jurisdiction: civil
Date: 2025-10-06 00:00:00

\~ \~ \~ \~30 липня 2025 року Товариство з обмеженою відповідальністю «Споживчий центр» звернулося в суд з позовом до [PERSON] про стягнення заборгованості. \~ \~ \~ \~Позовна заява\~Товариства з\~обмеженою відповідальністю\~"Споживчий\~центр"мотивована\~тим,\~що між ТОВ «Споживчий центр» та [PERSON] 22.10.2024 укладено кредитний договір (оферти) № 22.10.2024-100001355, за яким [PERSON] отримав кредит в сумі 13 000 грн., строком на 105 днів, дата повернення кредиту 03.02.2025, процентна ставка "Стандарт" фіксована незмінна процентна \~ \~ \~ \~ставка \~ \~ \~ \~у розмірі 1% за 1 (один) день користування кредитом, яка застосовується протягом перших 3 чергових періодів користуванн кредитом, зазначених у графіку платежів та процентна ставка "Економ" - фіксована незмінна процентна ставка у розмірі 0.5% за 1 (один) день користування кредитом, яка застосовується протягом чергових періодів, наступних за 3 першими черговими періодами, в яких застосовується процентна ставка "Стандарт". \~ \~ \~ \~ [PERSON] зобов`язання за договором кредиту належним чином не виконав. Станом на 30.07.2024 заборгованість становить всього 33 150 грн. 00 коп., в тому числі заборгованість за тілом кредиту 13 000 грн. 00 коп., заборгованість за нарахованими процентами 10 920 грн. 00 коп., заборгованість за комісією 910 грн. 00 коп., заборгованість за додатковою комісією 1 820 грн. 00 коп., заборгованість за неустойкою 6 500 грн. 00 коп. \~ \~ \~ \~Ухвалою Здолбунівського районного суду Рівненської області від 13 серпня 2025 року відкрито провадження у вказаній справі та призначено розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження. \~ \~ \~ \~Представник позивача в судове засідання не з`явився, будучи належним чином повідомленим про дату, час та місце розгляду справи, просив розглянути справу за його відсутності. \~ \~ \~ \~У судове засідання відповідач [PERSON] та його представник - адвокат Ярмольчук В.С. повторно не з`явилися, хоча про місце і час розгляду матеріалів повідомлялися завчасно та належним чином у передбаченому\~ЦПК України\~порядку,клопотань про відкладення розгляду справи у зв`язку з неможливістю явки в суд з поважних причин від [PERSON] не надходило, а належних доказів про зайнятість в іншій справі в Комунарському районному суді міста Запоріжжя, його представником не долучено. Суд визнає такі обставини неявки не поважними. Крім того, суд бере до уваги необхідність розгляду справи у розумні строки. \~ \~ \~ \~За обставин неявки у судове засідання учасників справи, суд дійшов до висновку про можливість проведення судового засідання за їх відсутністю, оскільки наявних у справі матеріалів достатньо для розгляду справи та прийняття законного і обґрунтованого рішення. \~ \~ \~ \~Такого висновку дійшов Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду при розгляді справи № 361/8331/18 від 1 жовтня 2020 року. \~ \~ \~ \~В зазначеній постанові Верховний Суд виходив з такого: «якщо представники сторін чи інших учасників судового процесу не з`явилися в судове засідання, а суд вважає, що наявних у справі матеріалів достатньо для розгляду справи та ухвалення законного і обґрунтованого рішення, не відкладаючи розгляду справи, він може вирішити спір по суті. Основною умовою відкладення розгляду справи є не відсутність у судовому засіданні представників сторін, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні». \~ \~ \~ \~Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. \~ \~ \~ \~Розглянувши матеріали справи, з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи та вирішення спору по суті, суд дійшов таких висновків. \~ \~ \~ \~Судом встановлено, що 22.10.2024 року між ТОВ «Споживчий центр» та [PERSON] \~було укладено кредитний договір № 22.10.2024-100001355, шляхом обміну електронними повідомленнями, підписаний у порядку, визначеному\~статтею 12 Законом України «Про електронну комерцію». Даний Договір складається з Пропозиції про укладення кредитного договору (оферта), Заявки та Відповіді позичальника про прийняття пропозиції (акцепт) та інформаційного повідомлення позичальнику [PERSON] , які були підписані відповідачем одноразовим ідентифікатором. Відповідно до умов вказаного Договору, відповідачу було надано кредит у розмірі 13 000 грн., строком на 105 днів на умовах строковості, зворотності та платності. Процентна ставка "Стандарт" фіксована незмінна процентна \~ \~ \~ \~ставка \~ \~ \~ \~у розмірі 1% за 1 (один) день користування кредитом, яка застосовується протягом перших 3 чергових періодів користуванн кредитом, зазначених у графіку платежів. Розмір процентної ставки не може бути збільшено в односторонньому порядку. Процентна ставка "Економ" - фіксована незмінна процентна ставка у розмірі 0.5% за 1 (один) день користування кредитом, яка застосовується протягом чергових періодів, наступних за 3 першими черговими періодами, в яких застосовується процентна ставка "Стандарт". Комісія пов`язана з наданням кредиту - 7% від суми кредиту та становить 910 грн. нараховується в день його надання, неустойка - 162 грн. 50 коп. нараховується за кожен день невиконання або неналежного виконання зобов`язання. Сторони погодили графік платежів, дата видачі кредиту 22.10.2024, дата повернення кредиту - 03.02.2025. [PERSON] 22.10.2024 о 14:04 отримав грошові кошти в сумі 13 000 грн., шляхом перерахунку на банківську картку № [NUMBER] , номер транзакції в системі iPay.ua - 545022987, що підтверджується листом ТОВ «Універсальні платіжні рішення» ТОВ «УПР» від 28.07.2025 №27-2807. Частиною 3\~ст. 10 ЦПК України\~визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, надавши докази відповідно до вимог чинного законодавства. Відповідно до п. 1 ч. 2\~ст. 11 ЦК України, підставою виникнення цивільних прав та обов`язків є договір та інші правочини. В частині 1\~статті 207 ЦК України\~визначено, що правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах (у тому числі електронних), у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо воля сторін виражена за допомогою телетайпного, електронного або іншого технічного засобу зв`язку. Згідно з\~ст.\~3\~Закону України\~«Про електронну\~комерцію» (в редакції чинній на день виникнення правовідносин) зазначено, що електронний договір - це домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав і обов`язків та оформлена в електронній формі. Електронний договір укладається і виконується в порядку, передбаченому Цивільним та\~Господарським кодексами України, а також іншими актами законодавства. Згідно з ч. 12\~ст. 11 Закону України «Про електронну комерцію»\~електронний договір, укладений шляхом обміну електронними повідомленнями, підписаний у порядку, визначеному\~статтею 12 цього Закону, вважається таким, що за правовими наслідками прирівнюється до договору, укладеного у письмовій формі. Кожний примірник електронного документа з накладеним на нього підписом, визначеним\~статтею 12 цього Закону, є оригіналом такого документа. Електронний договір вважається укладеним з моменту одержання особою, яка направила пропозицію укласти такий договір, відповіді про прийняття цієї пропозиції в порядку, визначеному частиною шостою цієї статті ч. 12\~ст. 11 Закону України «Про електронну комерцію»\~ч. 3\~ст. 11 Закону України «Про електронну комерцію». Як регламентовано в ч. 6\~ст. 11 Закону України «Про електронну комерцію», відповідь особи, якій адресована пропозиція укласти електронний договір, про її прийняття (акцепт) може бути надана шляхом: надсилання електронного повідомлення особі, яка зробила пропозицію укласти електронний договір, підписаного в порядку, передбаченому\~статтею 12 цього Закону; заповнення формуляра заяви (форми) про прийняття такої пропозиції в електронній формі, що підписується в порядку, передбаченому\~статтею 12 цього Закону; вчинення дій, що вважаються прийняттям пропозиції укласти електронний договір, якщо зміст таких дій чітко роз`яснено в інформаційній системі, в якій розміщено таку пропозицію, і ці роз`яснення логічно пов`язані з нею (стаття 11 Закону України «Про електронну комерцію»). Частина 5 статті 11\~Закону України «Про електронну комерцію»\~передбачає, що пропозиція укласти електронний договір (оферта) може включати умови, що містяться в іншому електронному документі, шляхом перенаправлення (відсилання) до нього. Особі, якій адресована пропозиція укласти електронний договір (оферта), має надаватися безперешкодний доступ до електронних документів, що включають умови договору, шляхом перенаправлення (відсилання) до них. Включення до електронного договору умов, що містяться в іншому електронному документі, шляхом перенаправлення (відсилання) до такого документа, якщо сторони електронного договору мали змогу ознайомитися з ним, не може бути підставою для визнання правочину нікчемним. У відповідності до ст.1054\~ЦК України за\~кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. Відповідно до положень ст. 509\~ЦК України\~зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматись від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання виникають з підстав, встановлених ст. 11 цього\~Кодексу. Зобов`язання, згідно із ст. 526\~ЦК України, має виконуватись належним чином відповідно до умов договору та вимог цього\~Кодексу, інших актів цивільного законодавства. Згідно із\~ст. 625 ЦК України\~боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Відповідно до ч. 1 ст. 627 ЦК України сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього\~Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості. Порушення боржником умов договору є цивільним правопорушенням, оскільки\~стаття 629 ЦК\~встановлює принцип обов`язковості виконання договору. Крім того, ч. 2\~ст. 1050 ЦК України\~встановлено, що, якщо договором встановлений обов`язок позичальника повернути позику частинами, то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилася, та сплати процентів, належних йому відповідно до\~статті 1048 цього Кодексу. Згідно з ч. 1 ст. 1048\~ЦК України\~позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України. Згідно з ч. 2 ст. 1056-1\~ЦК України\~розмір процентів, тип процентної ставки (фіксована або змінювана) та порядок їх сплати за кредитним договором визначаються в договорі залежно від кредитного ризику, наданого забезпечення, попиту і пропозицій, які склалися на кредитному ринку, строку користування кредитом, розміру облікової ставки та інших факторів. За правилами\~статті 549 ЦК України\~неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасного виконання грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання. Згідно ч. 3\~ст. 553 ЦК України\~розмір неустойки може бути зменшений за рішенням суду, якщо він значно перевищує розмір збитків, та за наявності інших обставин, які мають істотне значення. Згідно\~ст. 81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог і заперечень. Відповідач належним чином не виконав умови договору. З представленої позивачем довідки-розрахунку про стан заборгованості за кредитним договором № 22.10.2024-100001355 від 22.10.2025 слідує, що заборгованість [PERSON] складає 33 150 грн. 00 коп., в тому числі заборгованість за тілом кредиту 13 000 грн. 00 коп., заборгованість за нарахованими процентами 10 920 грн. 00 коп., заборгованість за комісією 910 грн. 00 коп., заборгованість за неустойкою 6 500 грн. 00 коп., заборгованість за додатковою комісією 1820 грн. 00 коп. Проценти по кредиту нараховані за період з 22.10.2024 по 03.02.2025, тобто в межах строку дії договору. Разом з тим, відповідно до п.18 «Прикінцевих та перехідних положень» ЦК України вбачається, що в період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування у разі прострочення позичальником виконання грошового зобов`язання за договором, відповідно до якого позичальнику було надано кредит (позику) банком або іншим кредитодавцем (позикодавцем), позичальник звільняється від відповідальності, визначеної статтею 625 цього Кодексу, а також від обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за таке прострочення. Установлено, що неустойка (штраф, пеня) та інші платежі, сплата яких передбачена відповідними договорами, нараховані включно з 24 лютого 2022 року за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) за такими договорами, підлягають списанню кредитодавцем (позикодавцем). З 24 лютого 2022 року Указом Президента України від 24 лютого 2022 року №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» в Україні введено воєнний стан, який неодноразово продовжувався та наданий час не припинений. А тому вимоги позивача про стягнення з відповідача неустойки за порушення грошового зобов`язання в сумі 6500 грн. є безпідставними. У решті вимог суд дійшов висновку, що позовні вимоги є обґрунтованими та підлягають частковому задоволенню в сумі 26 650 грн., що відповідає визначеної договором орієнтовну загальну вартість кредиту за весь строк кредитування. Згідно з ч. 1ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. З огляду на те, що позов задоволено частково (80,39%), з відповідача на користь позивача слід стягнути судовий збір в розмірі 1947 грн 36 коп (із розрахунку 2422,40*80,39:100).

Outcome: partial