Jurisdiction: civil
Date: 2025-09-30 00:00:00

[PERSON] та [PERSON] звернулись до суду із заявою про встановлення факту родинних відносин із [PERSON] , який помер [INFO] . В обґрунтуванні заяви зазначили, що є рідними доньками померлого [PERSON] , після смерті [INFO] якого звернулись до нотаріуса для оформлення спадщини. Нотаріусом їм було відмовлено в оформленні спадкових прав, у зв`язку з тим, що з матеріалів, наданих до спадкової справи, не має можливості встановити факт родинних відносин між заявниками та спадкодавцемчерез розбіжності у свідоцтвах про одруження, про народження та у свідоцтві про смерть прізвища " [PERSON] ". З огляду на зазначене, заявники просили суд на підставі статей 315, 316 ЦПК України встановити факт родинних відносин між ними та померлим [PERSON] , як між доньками та батьком. Ухвалою судді від 01.09.2025 у справі було відкрито провадження та призначено її до розгляду в порядку окремого провадження, задоволено клопотання заявника про витребування вищевказаних документів. Заявники та їх представник [PERSON] у судове засідання не з`явилися, в заяві просили суд проводити розгляд справи без їх участі. Представник заінтересованої особи - Хорольської міської ради Лубенського району Полтавської області Волошин С. М. у судове засідання не з`явився, у встановлений строк подав до суду відзив на заяву, в якому вказав, що не заперечує проти задоволення позову, розгляд справи просив проводити за його відсутності. Відповідно до частини третьої статті 211 ЦПК України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. Згідно із частиною другою статті 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Розглянувши матеріали справи, дослідивши докази по справі, суд вважає, що вимоги заявника підлягають задоволенню з таких підстав. Судом встановлено, що [PERSON] , [INFO] , помер [INFO] в селі Шишаки, Лубенського району Полтавської області, що підтверджується копією свідоцтва про її смерть, серії [NUMBER] , виданого 18.03.2025 Хорольським відділом ДРАЦС у Лубенському районі Полтавської області Північно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (а. с. 22). Після смерті [INFO] [PERSON] відкрилась спадщина на його спадкове майно, в тому числі будинок, що розташований за адресою: [ADDRESS] , що належав останньому згідно зі свідоцтвом про право власності на нерухоме майно, виданого 21.02.2009 року виконавчим комітетом Шишацької сільської ради на підставі рішення від 10.04.2008 за №48 серія [NUMBER] (а. с. 24-25). [PERSON] , [INFO] , був зареєстрований з 07.10.1997 та до дня своєї смерті [INFO] за адресою: [ADDRESS] , що підтверджується копією довідки № 09-08/1/677 від 22.08.2025, виданої відділом "ЦНАП" виконавчого комітету Хорольської міської ради (а. с. 23) Згідно із копією свідоцтва про народження, серії [NUMBER] від 12.11.1913, виданого повторно, [PERSON] , [INFO] , народилась в м. Хорол; батьком записаний [PERSON] , матір`ю - [PERSON] (а. с. 21). Згідно із копією довідки, виданої начальником відділу реєстрації актів цивільного стану 28.03.2008 №78/03-73, [PERSON] 28.01.1989 року, зареєструвала шлюб із [PERSON] , який було розірвано 19.03.1993. Після розірвання шлюбу прізвище у [PERSON] залишилось [PERSON] (а. с. 17-18). 30 липня 1999 року між [PERSON] та [PERSON] було зареєстровано шлюб, на підставі якого прізвище заявниці з " [PERSON] " було змінене на " [PERSON] ", що підтверджується копією свідоцтва про шлюб, виданого повторно серії [NUMBER] від 15.11.2013. Вказаний шлюб було розірвано 04.09.2018 згідно із копією свідоцтва про розірвання шлюбу від 04.09.2018 серії [NUMBER] . Прізвище заявниці залишилось " [PERSON] " (а. с. 20, 19). Заявниця [PERSON] , [INFO] , згідно із копією витягу з реєстру територіальної громади від 22.08.2025 №2025/012087972, проживає за адресою: [ADDRESS] (а. с. 8-11) Згідно із копією свідоцтва про народження, серії [NUMBER] від 14.06.1974, [PERSON] , [INFO] , народилась в с. Шишаки; батьком записаний [PERSON] , матір`ю - [PERSON] (а. с.15). 30 квітня 1997 року між [PERSON] та [PERSON] було зареєстровано шлюб, на підставі якого прізвище заявниці з " [PERSON] " було змінене на " [PERSON] ", що підтверджується копією свідоцтва про шлюб серії [NUMBER] від 30.04.1997 (а. с. 16). Заявниця [PERSON] , [INFO] , згідно із копією витягу з реєстру територіальної громади від 22.08.2025 №2025/012084674, проживає за адресою: [ADDRESS] (а. с. 12-14) З повідомлення завідувача Хорольської державної нотаріальної контори, державного нотаріуса Решти С. М. за вих. № 346/02-14 від 23.08.2025 вбачається, що для отримання свідоцтва про право на спадщину на майно померлого [INFO] [PERSON] , заявнику [PERSON] необхідно підтвердити факт родинних відносин між ним та спадкодавицею шляхом надання підтверджуючих документів через розбіжності у свідоцтві про одруження, де дошлюбне дівоче прізвище зазначено " [PERSON] ", у свідоцтві про народження у графі батько зазначено " [PERSON] ", у свідоцтві про смерть вказано, що [INFO] помер [PERSON] . Прізвища " [PERSON] " та " [PERSON] " не є тотожними, тому заявниці було рекомендовано звернутись до суду для встановлення факту, що має юридичне значення (а. с. 26). З повідомлення завідувача Хорольської державної нотаріальної контори, державного нотаріуса Решти С. М. за вих. № 347/02-14 від 23.08.2025 вбачається, що для отримання свідоцтва про право на спадщину на майно померлого [INFO] [PERSON] , заявнику [PERSON] необхідно підтвердити факт родинних відносин між ним та спадкодавицею шляхом надання підтверджуючих документів через розбіжності в даних ДРАЦС по першому шлюбу дівоче прізвище зазначено " [PERSON] ", у повторному свідоцтві про народження у графі батько зазначено " [PERSON] ", у свідоцтві про смерть вказано, що [INFO] помер [PERSON] . Прізвища " [PERSON] " та " [PERSON] " не є тотожними, тому заявниці було рекомендовано звернутись до суду для встановлення факту, що має юридичне значення(а. с. 27). Відповідно до статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Статтею 12 ЦПК України передбачено, що учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом та кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (частина перша статті 2 ЦПК України). Положеннями частини першої статті 13 ЦПК України встановлено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до статті 212 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. За змістом частини першої статті 293 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав. Частинами першою, другою статті 315 ЦПК України передбачено, що суд розглядає справи про встановлення факту: 1) родинних відносин між фізичними особами; 2) перебування фізичної особи на утриманні; 3) каліцтва, якщо це потрібно для призначення пенсії або одержання допомоги по загальнообов`язковому державному соціальному страхуванню; 4) реєстрації шлюбу, розірвання шлюбу, усиновлення; 5) проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу; 6) належності правовстановлюючих документів особі, прізвище, ім`я, по батькові, місце і час народження якої, що зазначені в документі, не збігаються з прізвищем, ім`ям, по батькові, місцем і часом народження цієї особи, зазначеним у свідоцтві про народження або в паспорті; 7) народження особи в певний час у разі неможливості реєстрації органом державної реєстрації актів цивільного стану факту народження; 8) смерті особи в певний час у разі неможливості реєстрації органом державної реєстрації актів цивільного стану факту смерті; 9) смерті особи, яка пропала безвісти за обставин, що загрожували їй смертю або дають підстави вважати її загиблою від певного нещасного випадку внаслідок надзвичайних ситуацій техногенного та природного характеру. Згідно із частиною другою статті 315 ЦПК України, у судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення. У постанові Великої Палати Верховного Суду від 10 квітня 2019 року у справі №320/948/18 (провадження № 14-567цс18) зроблено висновок, що у порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, за наявності певних умов. А саме, якщо: згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право. Чинне цивільне процесуальне законодавство відносить до юрисдикції суду справи про встановлення фактів, від яких залежить виникнення, зміна або припинення суб`єктивних прав громадян. Проте не завжди той чи інший факт, що має юридичне значення, може бути підтверджений відповідним документом через його втрату, знищення архівів тощо. Тому закон у певних випадках передбачає судовий порядок встановлення таких фактів. Аналізуючи викладені доводи заявниць, беручи до уваги, що з практики лінгвістичних експертиз відомі непоодинокі випадки некоректної документальної фіксації особових імен або імен по батькові, прізвищ під впливом російської чи іншої вимови, оцінивши належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок у їх сукупності, суд вважає доведеним у судовому засіданні факт підтвердження родинних відносин як батька [PERSON] та доньок [PERSON] та [PERSON] . Оскільки розбіжності у написанні прізвищ заявниць та їх померлого батька у правовстановлюючих документах іншим шляхом виправити неможливо, що, своєю чергою, позбавляє заявниць належно реалізувати свої права на спадкування, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог. Судові витрати відповідно до частини 7 статті 294 ЦПК України не відшкодовуються.

Outcome: approved