Jurisdiction: civil
Date: 2025-09-30 00:00:00

Позивач [PERSON] звернувся до суду з позовом до Бабанської селищної ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. В обґрунтування позову посилається на те, що [INFO] помер [PERSON] , про що 22.02.2022 складено відповідний актовий запис № 86. Після його смерті відкрилася спадщина на земельну ділянку площею 3,8688 га, що розташована на території Коржовослобідської сільської ради Уманського району Черкаської області, надана для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, кадастровий номер 7124384100:02:000:0094. 20 квітня 2021 року [PERSON] було складено заповіт, посвідчений приватним нотаріусом Уманського міського нотаріального округу Черкаської області Імбері Я.С., за яким належну йому земельну ділянку площею 3.8688 га, що розташована на території Коржовослобідської сільської ради Уманського району Черкаської області, кадастровий номер 7124384100:02:000:0094 він заповів [PERSON] . Йому не було відомо про існування заповіту складеного на його ім`я, а тому до нотаріальної контори для подання заяви про прийняття спадщини він не звертався. У червні 2025 року він дізнався про наявність заповіту, після чого звернувся до приватного нотаріуса Уманського районного нотаріального округу Черкаської області Діброви Л.М. Нотаріусом винесено постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 20.06.2025 року обґрунтовуючи, що ним було пропущено шестимісячний строк для прийняття спадщини. Вважає, що необізнаність його про наявність заповіту є поважною причиною для прийняття спадщини, тому він вимушений звернутися з відповідним позовом до суду. Позивач [PERSON] в судове засідання не з`явився, на адресу суду подав заяву про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримав та просив задовольнити. Представник відповідача Бабанської селищної ради, в судове засідання не з`явився, однак на адресу суду селищний голова подав заяву, в\~ якій просить розглянути справу без участі представника, проти задоволення позову не заперечує. \~\~ Відповідно до ч. 2\~ст. 247 ЦПК України\~фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього\~Кодексу\~розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Судом встановлені\~такі факти\~і відповідні їм правовідносини. 22.11.2013 державним нотаріусом Уманської районної держаної нотаріальної контори Черкаської області Ящук Д.О. видано [PERSON] свідоцтво про право на спадщину за заповітом після смерті [PERSON] , на спадкове майно, а саме: земельну ділянку площею 3,8688 га, кадастровий номер 7124384100:02:000:0094, наданої для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, розташованої на території Коржовослобідської сільської ради Уманського району Черкаської області, належної спадкодавцю на підставі державного акту на право приватної власності на землю серії ЧР 15-20-200. За життя [PERSON] 20.04.2021 склав заповіт, який був посвідчений приватним нотаріусом Уманського міського нотаріального округу Імбері Я.С., відповідно до якого останній заповів [PERSON] належну йому на праві приватної власності земельну ділянку площею 3,8688 га, кадастровий номер 7124384100:02:000:0094, наданої для ведення товарного сільськогосподарського виробництва. 20.06.2025 приватним нотаріусом Уманського районного нотаріального округу Черкаської області Діброва Л.М. відмовлено [PERSON] у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті [PERSON] , померлого [INFO] у зв`язку з пропуском шестимісячного строку для прийняття спадщини, про що 20.06.2025 винесено відповідну постанову. 21.05.2025 старостою Ліщинівського округу Христинівської міської ради видано довідку про те, що [PERSON] був зареєстрований за адресою: [ADDRESS] . Як на день смерті, так і на день видачі довідки, крім нього в будинку зареєстрована дружина [PERSON] , 1966 року народження. [PERSON] на момент смерті проживав без реєстрації за адресою: [ADDRESS] . Відповідно до ч.1\~ст.4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Статтею 12 ЦПК України\~визначено,\~що цивільне\~судочинство здійснюється\~на засадах\~змагальності сторін.\~Учасники справи\~мають рівні\~права щодо\~здійснення всіх\~процесуальних прав\~та обов`язків,\~передбачених законом. Кожна\~сторона повинна\~довести обставини,\~які мають\~значення для\~справи і\~на які\~вона посилається\~як на\~підставу своїх\~вимог або\~заперечень,\~крім випадків,\~встановлених цим\~Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій. Стаття 13 ЦПК України\~визначає, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд має право збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи лише у випадках, коли це необхідно для захисту малолітніх чи неповнолітніх осіб або осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом. Згідно\~ч.2 ст. 77 ЦПК України\~предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Відповідно до\~ст. 81 ЦПК України\~кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно\~ст.\~76\~ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Положеннями статті 78\~ЦПК України передбачено, що суд не\~бере до\~уваги докази,\~що одержані\~з порушенням\~порядку,\~встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.\~ За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті\~1220,\~1222,\~1270 ЦК України). В силу ст.\~1268\~ЦК України спадкоємець за заповітом чи законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша\~статті 1269 ЦК України). Відповідно до ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може йому визначити додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємців на вчинення цих дій. Якщо у спадкоємця не було перешкод для подання заяви, а він не скористався своєчасно правом на прийняття спадщини, то правові підстави для визнання додаткового строку для прийняття спадщини відсутні. Відповідно до висновків Верховного Суду, викладених у постановах від 30.01.2020 №487/2375/18, від 17.02.2020 №357/732/19, від 27.02.2020 у справі №419/3788/17, від21.05.2020 у справі №404/251/17, поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у п. 24\~постанови від 30.05.2008 року N 7 «Про судову практику у справах про спадкування»\~особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої\~статті 1272 ЦК України. Крім того, відповідно до п. 24 вказаної постанови, вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Позивач пропустив встановлений шестимісячний строк для подання заяви до нотаріуса про прийняття спадщини, мотивуючи тим, що не був обізнаний про існування заповіту. Згідно ч.1\~ст. 82 ЦПК України\~обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Відповідач позов визнав, про що на адресу суду від голови селищної ради надійшла відповідна заява. Згідно з положеннями п.4 ст. ст. 206 ЦПК України\~у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Таким чином, суд дійшов до висновку про те, що подана [PERSON] позовна заява вмотивована, аргументована та така, що відповідає вимогам закону, визнання відповідачем позову не суперечить закону і не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб (не відповідача), а тому суд вважає, що підстави для з`ясування і дослідження інших обставин справи, відсутні, а позовні вимоги необхідно задоволити.

Outcome: approved