Jurisdiction: civil
Date: 2025-10-06 00:00:00

[PERSON] звернулася\~ до суду\~із заявою, в якій просила встановити факт про те, що [PERSON] , [INFO] , є рідною дочкою [PERSON] , [INFO] . В обґрунтування заяви зазначила, що 19.06.2025 вона звернулася до Пенсійного фонду України із заявою про перерахунок пенсії допризначення у зв`язку з наданими додатковими документами відповідно до Закону України «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування». 26.06.2025 заявниця отримала відмову у перерахунку пенсії, оскільки в наданих документах не прослідковується історична послідовність зміни прізвища заявника, а саме зміна прізвища з « [PERSON] » на « [PERSON] ». Заявниця надала Пенсійному фонду України разом з заявами та документами на проведення перерахунку пенсії експертний висновок від 12.05.2025, який виданий «Українським бюро лінгвістичних експертиз», де зазначено, що записи жіночої форми прізвища [PERSON] у свідоцтві про розірвання шлюбу [PERSON] / [PERSON] та [PERSON] у свідоцтві про народження дитини (запис російською мовою « [PERSON] », в графі мати « [PERSON] ») у документах, наданих для експертизи, є ідентичними. Однак даний висновок не був врахований ГУ ПФУ у Донецькій області, так як встановити факт родинних зв`язків можливо тільки у судовому порядку. Через що заявниця змушена звертатися до суду для встановлення факту родинних відносин, та просить встановити факт родинних відносин про те, що [PERSON] , [INFO] , є її рідною дочкою. Ухвалою Тростянецького районного суду Вінницької області від 08.08.2025 прийнято заяву до розгляду, відкрито провадження, призначено судове засідання по справі та залучено в якості заінтересованої особи Головне управління Пенсійного фонду України у Вінницькій області. 29.09.2025 представник заінтересованої особи Головного управління Пенсійного фонду України у Вінницькій області надав додаткові пояснення у справі, в яких просив відмовити в задоволенні заяви [PERSON] , оскільки зі змісту поданої заяви вбачається спір про право. В поясненнях зазначено, що заявниці необхідно встановити факт трудових відносин, які не підтверджуються записами в трудовій книжці, а тому у разі незгоди з рішенням органу Пенсійного фонду України заявниця мала б оскаржити рішення про відмову за правилами адміністративного судочинства. Також представник заінтересованої особи Головного управління Пенсійного фонду України у Вінницькій області просив розгляд справи здійснювати без участі заявника. 02.10.2025 представник заявниці адвоката Шуляк В.М. через канцелярію суду надала додаткові пояснення, в яких зазначила, що [PERSON] звернулася до суду з заявою, в якій просила встановити факт родинних відносин для усунення розбіжностей у документах, зокрема для зарахування до стажу часу перебування заявниці у відпустці по догляду за дитиною та в подальшому вирішення інших питань. Відмова органів Пенсійного фонду України є однією з підстав звернення до суду для встановлення факту родинних відносин, а наявність трудового стажу заявницею не оспорюється. Заявниця [PERSON] в судове засідання не з`явилася, через канцелярію суду надала заяву, в якій заявлені вимоги підтримала та просила заяву задоволи. Також просила розгляд справи проводити без її участі Заінтересована особа [PERSON] заяву [PERSON] підтримала, просила її задоволити, а справу розглядати без її присутності. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. З огляду на зазначені обставини, суд, у відповідності до ст. 247 ЦПК України, судовий розгляд справи здійснив на підставі наявних у справі матеріалів без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу. Частиною 4 ст. 268 ЦПК України передбачено, що у разі неявки усіх учасників справи у судове засідання, яким завершується розгляд справи, або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, суд підписує рішення без його оголошення. Відповідно до\~вимог ч.\~5\~ст.\~268\~ЦПК України\~датою ухвалення\~рішення є\~дата його\~проголошення (незалежно\~від того,\~яке рішення\~проголошено -\~повне чи\~скорочене). Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення. Оскільки повне рішення складено 07.10.2025, то незважаючи на те, що судове засідання відбулося 02.10.2025, датою ухвалення даного рішення є саме 07.10.2025 в силу ч. 5 ст. 268 ЦПК України. Суд, дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується заява, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для вирішення справи, дійшов до наступного висновку. Судом встановлено, що згідно з копією паспорта [NUMBER] , виданого 24.09.2021, орган, що видав 0534, та довідки про присвоєння ідентифікаційного номера від 14.12.2015 прізвище, ім`я та по батькові заявника значиться [PERSON] (а.с. 3). Відповідно до Витягу з Держаного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу щодо підтвердження дошлюбного прізвища №00050608567 сформованого 11.04.2025, встановлено, що 22.06.1986 року [PERSON] та [PERSON] зареєстрували шлюб у виконавчому комітеті Глибочанської сільської ради Тростянецького району Вінницької області, номер актового запису 4. Прізвище дружини після реєстрації шлюбу « [PERSON] » (а.с.10). Згідно із свідоцтвом про народження серії [NUMBER] , виданого Глибочанською сільською радою Тростянецького району Вінницької області 11.05.1988 повторно, [INFO] народилася [PERSON] - записано російською мовою, матір`ю якої є [PERSON] - записано російською мовою (а.с.6). 04.12.2007 [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] , зареєстрували шлюб у виконавчому комітеті Глибочанської сільської ради Тростянецького району Вінницької області, про що 04.12.2007 року складено відповідний актовий запис за №9, що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії [NUMBER] виданим виконавчим комітетом Глибочанської сільської ради Тростянецького району Вінницької області, 04.07.2007. Прізвище дружини після реєстрації шлюбу « [PERSON] » (а.с.14). Відповідно до свідоцтва про розірвання шлюбу серії [NUMBER] виданого повторно 09.04.2025 Тростянецьким відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Гайсинському районі Вінницької області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), 07.08.1989 в відділі ДРАЦС реєстраційної служби по Тростянецькому району Тростянецького міськрайонного управління юстиції у Вінницькій області шлюб між [PERSON] та [PERSON] було розірвано, про що складено відповідний актовий запис №113. Після реєстрації розірвання шлюбу [PERSON] присвоєно прізвище [PERSON] (а.с.9). Рішенням Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області №025350012715 від 26.05.2025 відмовлено [PERSON] у перерахунку пенсії - допризначення у зв`язку з наданими додатковими документами через те, що надані документи, що підтверджують час догляду непрацюючої матері за малолітніми дітьми містять розбіжності в написанні прізвищ матері і дитини і тому неможливо встановити історичну послідовність зміни прізвища заявниці. Також в рішенні зазначено, що встановити факт родинних зав`язків можливо тільки в судовому порядку (а.с.4). Таким чином, через наявні розбіжності в документах, які підтверджують родинні відносини\~між заявницею та\~її дочкою, а саме зазначене в свідоцтві про народження дочки заявниці в графі мати « [PERSON] », що не відповідає прізвищу заявниці « [PERSON] », яке зазначене як прізвище дружини при укладенні шлюбу, [PERSON] позбавлена можливості довести факт, що вона є матір`ю [PERSON] , та відповідно підтвердити час догляду непрацюючої матері за малолітньою дитиною, що необхідним для обчислення страхового стажу для перерахунку пенсії - допризначення у зв`язку з наданими додатковими документами. При ухваленні даного рішення суд керується наступними нормами. Статтею 4 ЦПК України\~передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутись до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Відповідно до принципу\~\~диспозитивності цивільного судочинства\~\~(ст.13 ЦПК України) суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього\~Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Згідно\~ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показання свідків. Згідно\~ст. 81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ч.1 ст.293 ЦПК України, окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав. Відповідно до п. 5 ч.2 ст. 293 ЦПК України, в порядку окремого провадження суд розглядає заяви про встановлення фактів, що мають юридичне значення. Згідно п. 1 ч. 1\~ст. 315 ЦПК України\~суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами. Як зазначено у постанові Верховного Суду № 320/948/18 від 10.04.2019 року у порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, за наявності певних умов. А саме, якщо: згідно із законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право. Чинне цивільне процесуальне законодавство відносить до юрисдикції суду справи про встановлення фактів, від яких залежить виникнення, зміна або припинення суб`єктивних прав громадян. Проте не завжди той чи інший факт, що має юридичне значення, може бути підтверджений відповідним документом через його втрату, знищення архівів тощо. Тому закон у певних випадках передбачає судовий порядок встановлення таких фактів. Суд враховує роз`яснення, викладені у п. 7\~Постанови Пленуму Верховного Суду України № 5 від 31 березня 1995 року «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення», в якому зазначено, суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину, для оформлення права на пенсію в зв`язку із втратою годувальника. Відповідно до ч.1\~ст. 89 ЦПК України \~суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. З досліджених вище письмових матеріалів справи вбачається, що написання прізвища заявниці в документах, що підтверджують родинні відносини з її дочкою, заважає їй реалізувати свій законний інтерес, спрямований на право заявниці на зарахування часу догляду непрацюючої матері за малолітньою дитиною до страхового стажу для отримання пенсійних виплат. Посилання представника заінтересованої особи Головного управління Пенсійного фонду України у Вінницькій області на висновок Верховного Суду України викладений у листі від 01.01.2012 «Про судову практику розгляду справ про встановлення фактів, що мають юридичне значення», а також висновки Верховного Суду у постановах від 08.10.2018 у справі №706/1637/16-ц, від 04.09.2019 у справі №198/623/18, про те, що не можуть бути встановлені в судовому порядку, зокрема, факти щодо трудового стажу (для призначення пенсій та допомоги по тимчасовій непрацездатності, нарахування надбавок та інших пільг) є безпідставними, оскільки представник заінтересованої особи Головного управління Пенсійного фонду України у Вінницькій області ототожнює факт встановлення родинних відносин з фактом підтвердження трудових відносин (трудового стажу). Однак підтвердження факту трудових відносин відбувається в позасудовому порядку відповідно до Порядку підтвердження наявного трудового стажу для призначення пенсій за відсутності трудової книжки або відповідних записів у ній, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 12.08.1993 №637, або ж шляхом звернення до суду з позовною заявою. Водночас факт родинних відносин підтверджується шляхом звернення до суду в порядку окремого провадження. Заявниця в своїй заяві просить встановити факт родинних відносин для того, щоб усунути розбіжності в документах, які цей факт підтверджують, для визначення періоду догляду заявниці за її малолітньою донькою. Цей період може бути врахований органами Пенсійного фонду України при обчисленні її трудового стажу. Такі розбіжності не можуть бути усунуті в позасудовий спосіб. Тому посилання представника заінтересованої особи Головного управління Пенсійного фонду України у Вінницькій області на вимоги Порядку підтвердження наявного трудового стажу для призначення пенсій за відсутності трудової книжки або відповідних записів у ній, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 12.08.1993 №637 в даному випадку є безпідставними, оскільки вони регулюють порядок підтвердження трудового стажу у випадку відсутності документів, які його підтверджують, тоді як у даному випадку мова йде про розбіжності в документах, які підтверджують родинні відносини заявниці із її донькою. Аналізуючи подані заявником документи, суд приходить до висновку,\~що розбіжності у написанні прізвища, ім`я та по батькові заявниці в документах, які були дослідженні судом - носять формальний характер через те, що при оформленні документів були допущені помилки в написанні прізвища заявниці, пов`язані насамперед з тим, що частина документів, зокрема, свідоцтво про народження дочки, було видано російською мовою, а також те, що документи видавалися в різний період і прізвище було зафіксовано до чинних на той час стандартів. Окрім цього, встановлення даного юридичного факту в достатній мірі захистить інтереси заявниці та відповідатиме завданням цивільного судочинства, визначеним у\~ст.2 ЦПК України. Враховуючи вищевикладене, доведеність заявницею родинних відносин між нею та її дочкою, підтверджується зібраними по справі документами. Беручи до уваги те, що з метою недопущення порушення прав заявниці на отримання пенсії, реалізація яких залежить від доведеності факту родинних відносин між нею та її дочкою [PERSON] , проаналізувавши дані, що знаходяться в матеріалах справи та дослідивши докази у їх сукупності суд приходить до переконання, що обставини, на які покликається заявник у заяві знайшли своє підтвердження у представлених суду доказах, а тому вимоги, викладені у заяві підлягають до задоволення. Згідно ч. 7 ст.\~294\~ЦПК\~України при ухваленні судом рішення судові витрати не відшкодовуються, якщо інше не встановлено законом.

Outcome: approved