Jurisdiction: civil
Date: 2025-10-07 00:00:00

Короткий зміст позовних вимог. Позивач [PERSON] через свого представника - адвоката Вишнякову І.О. звернувся до Шевченківського районного суду м. Запоріжжя із позовною заявою до [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , третя особа Хортицький відділ державної виконавчої служби у місті Запоріжжі Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) про звільнення майна з-під арешту. Позовна заява обґрунтована тим, що [PERSON] на підставі договору купівлі-продажу від 27.03.1987 є власником 1/2 частини будинку [ADDRESS] . У червні 2024 року позивачу стало відомо про наявність арешту на 1/2 частину квартири [ADDRESS] у зв`язку з чим ним було подано заяву до Хортицького відділу державної виконавчої служби у м. Запоріжжі Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса). 02.09.2024 у відповідь на заяву позивача Хортицький ВДВС у м. Запоріжжі Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) повідомив, що за [PERSON] , [INFO] , внесено обтяження реєстратором Восьмої запорізької державної нотаріальної контори 30.08.2006 за реєстраційним номером обтяження 366047, підстава обтяження: постанова про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження серія АА № 759785 від 25.07.2006, видана Держаною виконавчою службою у Хортицькому районі, державним виконавцем Войтович А.В., об`єкт обтяження 1/2 частина квартири, за адресою: [ADDRESS] . 08.08.2024 направлено запит до Першої запорізької державної нотаріальної контори Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) (у зв`язку із припиненням діяльності Восьмої запорізької державної нотаріальної контори) з метою деталізації арешту. 29.08.2024 до Відділу надійшла інформація, відповідно до якої запис про накладення заборони зроблено 30.08.2006 ДВС у Хортицькому районі МУЮ м. Запоріжжя на ім`я [PERSON] . Було встановлено, що у Відділі на виконанні перебував виконавчий лист № 2-6541, виданий 19.12.2001 Хортицьким районним судом м. Запоріжжя та виконавчий лист № 2-3057 від 25.11.1999 року, про стягнення з [PERSON] на користь [PERSON] аліментів на утримання доньки [PERSON] , [INFO] , у розмірі 1/6 частки щомісячно, та на користь [PERSON] на утримання дітей [PERSON] та [PERSON] у розмірі 1/3 частини з виконання якого було накладено арешт на все майно, що належить [PERSON] , [INFO] . Відповідно до бази даних автоматизованої системи виконавчого провадження зазначені вище виконавчі документи не внесено до реєстру, тому здійснити повну ідентифікацію за боржником неможливо. Також було повідомлено, що надати копії зазначених вище постанов немає можливості, оскільки провадження знищені за закінченням строків зберігання. Враховуючи вищевикладені обставини, позивач зазначає, що арешт на частину квартири [ADDRESS] накладений помилково та просить звільнити з під арешту 1\\2 частину квартири [ADDRESS] , яка належить [PERSON] на підставі договору купівлі-продажу від 27.03.1987 року народження. Процесуальні дії у справі, позиція сторін. Ухвалою судді від 08.01.2025 позовну заяву залишено без руху, позивачу надано строк для усунення недоліків. Ухвалою судді від 27.01.2025 відкрито провадження у справі, призначено підготовче засідання у справі. Ухвалою суду від 08.04.2025 на підставі клопотання представника позивача витребувано докази у справі, а саме з Хортицького районного суду м. Запоріжжя копії матеріалів судових справ, за наслідком розглядом яких було видано виконавчі листи: № 2-6541 від 19.12.2001 та № 2-3057 від 25.11.1999 про стягнення з [PERSON] на користь [PERSON] аліментів на утримання доньки [PERSON] , [INFO] , у розмірі 1/6 частини щомісячно, та на користь [PERSON] на утримання дітей [PERSON] і [PERSON] у розмірі 1/3 частини; з Відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Запорізькій області Управління державної реєстрації Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) витяг з Державного реєстру актів цивільного стану громадян стосовно відомостей про [PERSON] , [INFO] , РНОКПП: [NUMBER] , про усі актові записи про укладання ним шлюбу, народження дітей, усиновлення дітей, встановлення факту батьківства. Ухвалою суду від 06.08.2025 залучено до участі в справі в якості співвідповідача [PERSON] , [INFO] . Ухвалою суду від 03.09.2025 закрито підготовче засідання у справі, справу призначено до судового розгляду. Позивач [PERSON] та його представник - адвокат Вишнякова І.О. в судове засідання не з`явились. Від представника позивача надійшла заява про розгляд справи без її участі та без участі позивача, у якій представник просить позовні вимоги задовольнити. Відповідачі [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] в судове засідання не з`явились, відзив на позовну заяву не подали. Представник третьої особи, Хортицького відділу державної виконавчої служби у місті Запоріжжі Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) в судове засідання не з`явився. Частиною 4 ст.223 ЦПК України передбачено, що, у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення). Як врегульовано ч.1 ст.280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу у зв`язку із неявкою в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, не здійснюється згідно з ч.2 ст. 247 ЦПК України. Нормативне обґрунтування. Відповідно до ст. 77 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Згідно зі ст. 80 ЦПК України, достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Стаття 16 Цивільного кодексу України (далі ЦК України) передбачає, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Статтею 41 Конституції України визначено, що кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю. Відповідно до ст. 1 Першого Протоколу Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений майна інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом або загальними принципами міжнародного права. Статтею 10 Загальної декларації прав людини визначено, що кожна людина має право володіти майном як одноособово, так і разом з іншими. Ніхто не може бути безпідставно позбавлений свого майна. Відповідно до ч. 1, 2 ст. 59 ЗУ «Про виконавче провадження» особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту. У разі набрання законної сили судовим рішенням про зняття арешту з майна боржника арешт з такого майна знімається згідно з постановою виконавця не пізніше наступного дня, коли йому стало відомо про такі обставини. У разі виявлення порушення порядку накладення арешту, встановленого цим Законом, арешт з майна боржника знімається згідно з постановою начальника відповідного відділу державної виконавчої служби, якому безпосередньо підпорядкований державний виконавець. Відповідно до ч.4,5 ст.59 Закону України «Про виконавче провадження» підставами для зняття виконавцем арешту з усього майна (коштів) боржника або його частини є: 1) отримання виконавцем документального підтвердження, що рахунок боржника має спеціальний режим використання та/або звернення стягнення на такі кошти заборонено законом; 2) надходження на рахунок органу державної виконавчої служби, рахунок приватного виконавця суми коштів, стягнених з боржника (у тому числі від реалізації майна боржника), необхідної для задоволення вимог усіх стягувачів, стягнення виконавчого збору, витрат виконавчого провадження та штрафів, накладених на боржника; 3) отримання виконавцем документів, що підтверджують про повний розрахунок за придбане майно на електронних торгах; 4) наявність письмового висновку експерта, суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання щодо неможливості чи недоцільності реалізації арештованого майна боржника у зв`язку із значним ступенем його зношення, пошкодженням; 5) відсутність у строк до 10 робочих днів з дня отримання повідомлення виконавця, зазначеного у частині шостій статті 61 цього Закону, письмової заяви стягувача про його бажання залишити за собою нереалізоване майно; 6) отримання виконавцем судового рішення про скасування заходів забезпечення позову; 7) погашення заборгованості із сплати періодичних платежів, якщо виконання рішення може бути забезпечено в інший спосіб, ніж звернення стягнення на майно боржника; 8) отримання виконавцем документального підтвердження наявності на одному чи кількох рахунках боржника коштів, достатніх для виконання рішення про забезпечення позову; 9) підстави, передбачені пунктом 1-2 розділу XIII "Прикінцеві та перехідні положення" цього Закону; 10) отримання виконавцем від Державного концерну "Укроборонпром", акціонерного товариства, створеного шляхом перетворення Державного концерну "Укроборонпром", державного унітарного підприємства, у тому числі казенного підприємства, яке є учасником Державного концерну "Укроборонпром" або на момент припинення Державного концерну "Укроборонпром" було його учасником, господарського товариства, визначеного частиною першою статті 1 Закону України "Про особливості реформування підприємств оборонно-промислового комплексу державної форми власності", звернення про зняття арешту в порядку, передбаченому статтею 11 Закону України "Про особливості реформування підприємств оборонно-промислового комплексу державної форми власності". У всіх інших випадках арешт може бути знятий за рішенням суду. Відповідно до п.2 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» від 03.06.2016 року № 5 позов про зняття арешту з майна може бути пред`явлений власником, а також особою, яка володіє на підставі закону чи договору» або іншій законній підставі майном, що не належить боржнику (речове право на чуже майно). Відповідачами в справі є боржник, особа, в інтересах якої накладено арешт на майно, а в окремих випадках - особа, якій передано майно, якщо воно було реалізоване. Як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, має бути залучено відповідний орган державної виконавчої служби, а також відповідний орган доходів і зборів, банк або іншу фінансову установу, які у випадках, передбачених законом, виконують судові рішення. Встановлені судом обставини. Позивач [PERSON] є власником 1/2 частини квартири, розташованої за адресою: [ADDRESS] , що підтверджується нотаріально посвідченим договором купівлі-продажу від 27.03.1987, зареєстрованим за № 10441 (а.с.17-19). Згідно з інформацією, наданою 02.09.2024 Хортицьким відділом ДВС у місті Запоріжжі, за [PERSON] , [INFO] , внесено обтяження реєстратором Восьмої запорізької державної нотаріальної контори 30.08.2006 за реєстраційним номером обтяження 366047, підстава обтяження: постанова про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження серія АА № 759785 від 25.07.2006, видана Держаною виконавчою службою у Хортицькому районі, державним виконавцем Войтович А.В., об`єкт обтяження 1/2 частина квартири, за адресою: [ADDRESS] . Запис про накладення заборони зроблено 30.08.2006 ДВС у Хортицькому районі МУЮ м. Запоріжжя на ім`я [PERSON] також встановлено, що у Відділі на виконанні перебував виконавчий лист № 2-6541, виданий 19.12.2001 Хортицьким районним судом м. Запоріжжя та виконавчий лист № 2-3057 від 25.11.1999 року, про стягнення з [PERSON] на користь [PERSON] аліментів на утримання доньки [PERSON] , [INFO] , у розмірі 1/6 частки щомісячно, та на користь [PERSON] на утримання дітей [PERSON] та [PERSON] у розмірі 1/3 частини з виконання якого було накладено арешт на все майно, що належить [PERSON] , [INFO] . Відповідно до бази даних автоматизованої системи виконавчого провадження зазначені вище виконавчі документи не внесено до реєстру, тому здійснити повну ідентифікацію за боржником неможливо. Також було повідомлено, що надати копії зазначених вище постанов немає можливості, оскільки провадження знищені за закінченням строків зберігання (а.с.20-21). Як вбачається з постанови про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження серії АА № 759785, винесеної 25.07.2006 державним виконавцем відділу ДВС у Хортицькому районі, з примусового виконання виконавчого листа № 2-6541, виданого Хортицьким районним судом м. Запоріжжя, під час здійснення виконавчих проваджень щодо стягнення аліментів з [PERSON] , 1971 року народження, на користь [PERSON] , на користь [PERSON] на утримання неповнолітніх дітей, на частину квартири [ADDRESS] накладений арешт. На підставі вказаної постанови Восьмою запорізькою державною нотаріальною конторою внесено обтяження щодо вказаного нерухомого майна (а.с.22-26, 68-69). З матеріалів справи № 2-3057, яка надійшла на запит суду, встановлено, що до Хортицького районного суду м. Запоріжжя надійшла заява [PERSON] про стягнення аліментів з [PERSON] , 1971 року народження на утримання неповнолітніх дітей [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] . В матеріалах справи містяться копії свідоцтва про укладення шлюбу між [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] , свідоцтв про народження дітей, довідки з місця проживання довідки з місця роботи, квитанції щодо юридичної консультації (а.с.124-128). Постановою Хортицького районного суду м. Запоріжжя від 25.11.1999 стягнуто аліменти з [PERSON] на користь [PERSON] на утримання двох неповнолітніх дітей, видано виконавчі листи № 2-3057/99 (а.с.129-133). Згідно з інформацією, наданою Управлінням державної реєстрації відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Запорізькій області, за відомостями Державного реєстру актів цивільного стану громадян виявлено актові записи № 3267 про шлюб [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , складений 15.11.1980 Запорізьким міським відділом реєстрації актів цивільного стану Головного управління юстиції у Запорізькій області; № 811 про народження сина [PERSON] , складений 23.10.1981, батьки: [PERSON] , [INFO] , [PERSON] (а.с.140). Висновки суду. З досліджених судом доказів вбачається, що позивач [PERSON] , [INFO] , є власником нерухомого майна, а саме 1/2 частини квартири [ADDRESS] . На вказану квартиру 30.08.2006 був накладений арешт на підставі постанови державного виконавця ДВС у Хортицькому районі МУЮ м. Запоріжжя, яка була винесена у виконавчому провадженні щодо стягнення аліментів з [PERSON] , [INFO] . Отже з аналізу вищевказаних документів, вбачається, що під час внесення інформації про накладення обтяження на нерухоме майно, а саме 1/2 частини квартири [ADDRESS] , допущено описку та накладено арешт на все майно [PERSON] [INFO] , хоча постанова про накладення арешту на майно була прийнята в межах виконавчого провадження відносно [PERSON] [INFO] , що підтверджується дослідженими судом та долученими до матеріалів справи доказами. Наявність обтяження майна позбавляє позивача в повній мірі реалізувати право власності на вказане майно. Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення пункту 1 статті 6 та статті 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його прав і обов`язків цивільного характеру (п.36 рішення ЄСПЛ від 21. 02.1975 року у справі «Голден проти Сполученого королівства») та кожен має право на ефективний засіб юридичного захисту (ст.13 Конвенції). На підставі вищевикладеного, враховуючи, що позивач позбавлений можливості реалізувати свої права у зв`язку із наявністю зазначеного вище обтяженням нерухомого майна, якем як встановлено судом накладено помилково, позовні вимоги підлягають задоволенню у повному обсязі. Позивач не заявляє вимоги про стягнення судового збору, тому суд дане питання не вирішує. На підставі викладеного,

Outcome: approved