Jurisdiction: civil
Date: 2025-10-05 00:00:00

До Заводського районного суду міста Кам`янського звернулась [PERSON] з позовом до Комунального підприємства Кам`янської міської ради «Добробут», третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Акціонерне товариство «Дніпровська теплоелектроцентраль», про відшкодування матеріальної шкоди у сумі 179 332, 00 гривень, моральної шкоди в сумі 30 000, 00 гривень та витрат проведення експертизи у розмірі 9 087, 36 гривень. В обґрунтування позовних вимог посилається на те, що вона є власницею квартири за адресою: [ADDRESS] . 13 лютого 2025 року внаслідок прориву труби централізованого опалення, що розташована на горищі будинку, була залита гарячою водою квартира [ADDRESS] , що розташована на останньому, третьому поверсі будинку безпосередньо під місцем прориву труби. Протягом години гаряча вода із системи опалення на горищі заливала стелю, стіни, підлогу кімнати площею 15,1 кв.м., кухні, коридору квартири, від чого шпалери на стінах пожовтіли, вздулись, місцями відстали від стін; штукатурка відстала від перекриття, місцями обвалилась; на підвісній гіпсокартонній стелі виникли руді та сірі плями; лінолеум на підлозі вздувся, має характерні для затоплення сірі плями. Міжкімнатні дверні з МДФ мають сліди здуття та нещільного закривання, що характерні для пошкоджень та дефектів від дії води. Від залиття квартири гарячою водою також були залиті меблі і килими, що знаходились в квартирі. Меблі за допомогою інших осіб вдалось вчасно врятувати, перенести до сухого приміщення, а три килими, що були на підлозі, промокли наскрізь; їх довелось викинути, бо вони не висохли, були деформовані, покрились плямами і пліснявою, мали стійкі запахи гнилі і плісняви, які розповсюджувалися по всій квартирі. Із акту про залиття, аварію, що трапилась на системі центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання), складеного 05 березня 2025 року комісією у складі інспекторів КП КМР «Добробут», вбачається, що затоплення квартири 13.02.2025 року сталось саме через аварію на системі централізованого опалення на горищі будинку. Відповідно до висновку експерта за результатами проведення будівельно-технічної експертизи № 1217/03-25 від 29 квітня 2025 року розмір завданої матеріальної шкоди житловій квартирі [ADDRESS] , складає: 179 332,00 гривень. Також позивачка наполягає, що залиттям квартири їй була заподіяна моральна шкода, оскільки аварія сталась 13 лютого 2025 року, в зимовий період часу, аварійна служба, яка прибула на виклик, лише перекрила водопостачання до системи централізованого опалення, власне сама аварія не була усунута тривалий період часу, в результаті чого позивач змушена була жити в своїй квартирі, яка була повністю затоплена без опалення при низьких температурах, через відсутність опалення неможливо було просушити квартиру та речі (коври, меблі), тому їх позивач змушена була викинути, через вологість та сирість, низьку температуру, в квартирі з`явився грибок та пліснява. Станом на дату розгляду та вирішення справи судом наслідки аварії в квартирі позивачки не усунуті, вона продовжує проживати у квартирі без відповідного ремонту, оскільки є пенсіонеркою та має змоги самостійно зробити ремонт. Позивач оцінює заподіяну їй моральну шкоду у сумі 30 000 гривень. Також просить стягнути вартість проведення експертизи у сумі 9 087,36 гривень. Відповідач Комунальне підприємство Кам`янської міської ради «Добробут» є управителем житлового будинку [ADDRESS] . 15 серпня 2022 року між відповідачем та співвласниками багатоквартирного будинку за адресою: [ADDRESS] ?янське, був укладений договір «Про надання послуги з управління багатоквартирним будинком» № 835-22, згідно з яким управитель КП КМР «Добробут» зобов`язується надавати співвласниками будинку [ADDRESS] послуги з управління багатоквартирним будинком [ADDRESS] , розташованим по Спортивному проїзду, а співвласники зобов`язуються оплачувати управителю послуги з управління. Згідно з пунктом 3 цього Договору послуга з управління, зокрема, включає виконання санітарно технічних робіт, обслуговування внутрішньо будинкових систем, поточний ремонт спільного майна багатоквартирного будинку. Відповідно до Додатку № 4, який є невід?ємною частиною Договору про надання послуг з управління будинком, в обов?язки управителя входить огляд системи центрального опалення, заміна окремих ділянок внутрішньо будинкового трубопроводу систем теплопостачання, ліквідація аварійних ситуацій. Загальнобудинкові комунікації тепломережі будинку розташовані не в підвалі, а на горищі житлового будинку, тобто безпосередньо над квартирою [ADDRESS] , що належить позивачці. При цьому саме квартира позивача відключена від системи централізованого опалення, в квартирі встановлено індивідуальне електричне опалення. Оскільки саме КП КМР «Добробут» є управителем житлового будинку і відповідає за технічне обслуговування внутрішньобудинкових мереж центрального опалення, має обов?язки з поточного ремонту цих мереж, вважає, що особою, винною у заподіянні матеріальної і моральної шкоди в зв?язку із залиттям квартири гарячою водою, є саме відповідач - КП КМР «Добробут». Відповідач відмовляється у добровільному порядку відшкодувати завдану їй шкоду у повному обсязі та виплатити кошти, необхідні для відновлення попереднього стану квартири після затоплення, тому вона змушена була звернутися до суду із даною позовною заявою. Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу справ від 07.07.2025 року головуючою суддею визначено суддю Подкопаєву І.А.. Ухвалою від 08.07.2025 року позовна заява прийнята до розгляду, відкрито провадження у справі, вирішено розгляд справи здійснювати за правилами загального позовного провадження. 31.07.2025 року відповідач, у встановлений законом та судом строк, подав до суду відзив на позовну заяву, в якому заперечує проти позовних вимог у повному обсязі, виходячи з наступного. Відповідач не заперечує, що 15.08.2022 року між КП КМР «Добробут» і співвласниками багатоквартирного будинку за адресою: [ADDRESS] укладено Договір «Про надання послуги з управління багатоквартирним будинком» № 835-22, відповідно до якого: - п. 1 Управитель зобов`язується надавати Співвласникам послугу з управління багатоквартирними будинками; - п. 3 послуга полягає у забезпеченні Управителем належних умов проживання і задоволення господарсько-побутових потреб мешканців будинку шляхом утримання і ремонту спільного майна будинку та його прибудинкової території. Послуга з управління включає, в тому числі обслуговування внутрішньобудинкових систем (крім обслуговування внутрішньобудинкових систем, що використовуються для надання відповідної комунальної власності у разі укладення індивідуальних договорів про надання такої послуги, за умовами яких обслуговування таких систем здійснюється виконавцем). - п. 19. Управитель несе відповідальність: за невиконання та/або неналежне виконання умов цього договору; за шкоду, заподіяну спільному майну, правам та законним інтересам співвласників внаслідок невиконання або неналежного виконання управителем своїх обов`язків; за шкоду, заподіяну третім особам внаслідок невиконання або неналежного виконання ним своїх обов`язків. Таким чином, обсяг послуг, які взяв на себе КП КМР «Добробут» в межах зазначеного договору та його відповідальність визначена Договором № 835-22 від 15.08.2022 року. Відповідно до п. 36 Правил користування тепловою енергією, затвердженою постановою КМУ № 1198 від 03.01.2007 року, теплопостачальна організація зобов`язується: забезпечувати протягом обумовленого в договорі часу безперервне постачання теплової енергії (за винятком нормативно встановлених перерв), підтримувати параметри теплоносія, що подається з колекторів джерела теплової енергії, на вході в теплову мережу споживача теплової енергії відповідно до температурного графіка теплової мережі, не допускаючи відхилення параметрів, визначених договором. Відповідно до наказу Міністерства з питань житлово-комунального господарства України № 620-378 від 10.12.2008 року після виконання ремонтно-профілактичних робіт системи теплоспоживання повинні бути заповнені хімічно очищеною водою з тиском більше статичного на 0,5 кгс/кв.см, увідні засувки - закриті. Заповнення систем теплоспоживання повинно бути завершено до 15 вересня поточного року. Для оцінки готовності теплових господарств споживачів власниками теплових господарств або уповноваженими ними органами до 1 вересня поточного року створюються комісії з перевірки готовності теплових господарств до роботи в опалювальний період. Перевірка готовності до роботи в опалювальний період теплових господарств споживачів повинна бути закінчена в термін не пізніше 25 вересня поточного року. У відповідності до норм заповнення тепломереж, підтримання тиску наповнювача в мережі, забезпечення нормативних характеристик теплоносія не є обов`язком КП КМР «Добробут», так як ця відповідальність віднесена до обов`язку теплопостачальної компанії, якою є АТ «Дніпровська теплоелектроцентраль», саме якій і було доручено спільно з КП КМР «Добробут» провести гідравлічні випробування магістральних, розподільчих теплових мереж та внутрішньо будинкових систем теплопостачання до 15.04.2024 та до 15.09.2024, що передбачено п. 4 рішення виконавчого комітету Кам`янської міської ради № 307 від 24.04.2024 року. Також, згідно п. 8 вищезазначеного рішення виконавчого комітету КП «Кам`янська теплопостачальна компанія», АТ «Дніпровська теплоелектроцентраль» та відділу з питань діяльності органів самоорганізації населення та об`єднань співвласників багатоквартирних будинків взяти під особистий контроль питання щодо: - дотримання строків виконання ремонтних робіт на магістральних, квартальних, внутрішньо будинкових мережах теплопостачання та робіт з підготовки житлового фонду незалежно від форми власності, розташованого на території відповідного району, до експлуатації в осінньо-зимовий період 2024-2025 років. Так, будинок за адресою: [ADDRESS] згідно з паспортом готовності до роботи в опалювальний період 2024/2025 роки був прийнятий комісійно, без зауважень щодо технічного стану систем. У зазначеному Паспорті у п. 2 «Горище» відображено, у п. 2.2. - товщина і стан теплоізоляції труб центрального опалення задовільний; п. 2.3. - утеплення з`єднань і приладів центрального опалення задовільний; у п. 5.4. - стан мереж центрального опалення (забезпечення обігріву всіх приміщень) задовільний. Таким чином, з врахуванням даних, відображених у Паспорті готовності до роботи в опалювальний період 2024/2025 роки, будинок за вищезазначеною адресою був прийнятий комісійно без зауважень щодо технічного стану систем ЦО. Крім того, згідно до відображеної інформації, у відповідності до графіку заповнення мережі централізованого опалення, в тому числі і вищезазначеного будинку станом на 15.09.2024 року жодних даних про протікання, розгерметизування, прориву, тощо не зафіксовано, а також не зафіксовано зазначених обставин щодо необхідності поточного або капітального ремонту внутрішньо будинкової системи теплопостачання. Період опалювального сезону 2024-2025 роки, визначений початком з 01.11.2024 року. Таким чином, КП КМР «Добробут» є відповідальною особою за підготовку внутрішньо будинкових систем з теплопостачання до опалювального сезону та прийняття теплоносія мешканцями житлових будинків, в тому числі щодо будинку позивача, КП КМР «Добробут» виконало свої обов`язки належним чином, здійснювало свої обов`язки щодо обслуговування багатоквартирного будинку позивача в межах своїх повноважень та зобов`язань за договором № 663-22 від 15.08.2022 року, Правил користування тепловою енергією, затвердженою постановою КМУ № 1198 від 03.01.2007 року, на виконання Рішення виконавчого комітету Кам`янської міської ради № 307 від 24.04.2024 року, Рішення виконавчого комітету Кам`янської міської ради № 898 від 22.10.2024 року, що підтверджено Паспортом готовності до роботи в опалювальний період 2024/2025 роки. Також відповідач зазначив, що співвласники будинку не у повному обсязі здійснюють оплати за послугу з управління багатоквартирним будинком, що в свою чергу говорить про те, що співвласники несуть відповідальність за належне утримання та ремонт свого будинку, а управитель виконує функції такого управління лише в межах профінансованих коштів по договору на управління будинком. Відтак, Управитель не повинен відшкодовувати завдані збитки. Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, позовну заяву та додані до неї документи отримала, письмові пояснення до суду не надала. Ухвалою від 22 серпня 2025 року закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до судового розгляду по суті. В судовому засіданні, призначеному на 26.09.2025 року, позивач позовні вимоги підтримала у повному обсязі, посилаючись на обставини викладені у позові. Додатково зазначила, що причиною залиття квартири стала аварія внутрішньо будинкової системи централізованого опалення, що розташована на горищі будинку, над її квартирою. Одразу після аварії позивач викликала аварійну службу та повідомила представника відповідача про аварію, обстеження квартири після залиття відбувалось за участю представника відповідача, який і склав акт про залиття квартири, проведена на замовлення позивача експертиза з визначення розміру збитків також проводилась (обстеження та огляд квартири) за участю представника відповідача. Квартира позивача відключена від централізованого опалення, має повністю електричне опалення, боргу з оплати за послугу з управління багатоквартирним будинком позивач не має. Представник відповідача в судове засідання, призначене на 26.09.2025 року, не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, клопотань про відкладення розгляду справи та/або заяв про оголошення перерви на адресу суду не надходило, причини неявки суду не повідомив, заяву про розгляд справи за його відсутності не надав. Представник третьої особи в судове засідання, призначене на 26.09.2025 року, не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, клопотань про відкладення розгляду справи та/або заяв про оголошення перерви на адресу суду не надходило, причини неявки суду не повідомив, заяву про розгляд справи за його відсутності не надав. Заслухавши пояснення позивача, вивчивши заяви по суті справи, дослідивши письмові докази у справі, суд встановив такі обставини справи. [PERSON] є власницею квартири [ADDRESS] , що підтверджується Свідоцтвом про право на спадщину за заповітом, виданим 16.05.2003 року державним нотаріусом Першої дніпродзержинської державної нотаріальної контори Дніпропетровської області Бондар І.М. за реєстровим № 4-957 (а.с. 7), Витягом про реєстрацію права власності на нерухоме майно № 585166 від 20.05.2003 року (а.с. 8), інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна № 431370642 від 16.06.2025 (а.с. 9). Квартира розташована на 3-му поверсі триповерхового будинку та складається з 2-х кімнат житловою площею 27,3 кв.м., у тому числі 1-а кімната 12,2 кв.м., 2-а кімната 15,1 кв.м., кухні площею 6,4 кв.м., вбиральні площею 1,1 кв.м., ванної кімнати площею 2,5 кв.м., коридору площею 9,6 кв.м., вбудованої шафи площею 1,2 кв.м., квартира обладнана балконом 0,8 кв.м. Загальна площа квартири 48,9 кв.м., що підтверджується технічним паспортом на квартиру, виданим Дніпродзержинським бюро технічної інвентаризації 12.05.2003 року (а.с. 10-12). 13.02.2025 року в будинку [ADDRESS] по проїзду Спортивний на горищі, в кв. [ADDRESS] трапилося залиття, аварія на системі центрального опалення, водопостачання, водовідведення. На момент обстеження в кімнаті на стелі площею 15,7 кв.м. маються сліди залиття на гіпсокартоні, який пошпакльований та пофарбований водоемульсійною фарбою. На стінах, площею 39 кв.м. шпалери намокли та частково відстали разом із шпаклівкою. В коридорі площею 18,5 кв.м. шпалери намокли та мають сліди залиття, шпаклівка відстала. На кухні та стінах шпалери намокли та відстали, шпаклівка відшарувалась на площа 28 кв.м, про що комісією КП Кам`янської міської ради «Добробут» у складі інспектора Бутенко О.А. та інспектора Марініч В.В. складено Акт про залиття, аварію, що трапилась на системі центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання) від 05.03.2025 року, затверджений директором КП Кам`янської міської ради «Добробут» (а.с. 13). Причина аварійної ситуації прорив центрального опалення на горищі, потрібна заміна трубопроводів на лежаку в двох місцях, що підтверджується Актом обстеженням від 13.02.2025 року (а.с. 14). Управителем багатоквартирного житлового будинку за адресою: Дніпропетровська область, м. Кам`янське, проїзд Спортивний, буд. 4 є Комунальне підприємство Кам`янської міської ради «Добробут», що підтверджується Договором «Про надання послуги з управління багатоквартирним будинком» № 835-22 від 15.08.2022 року (а.с. 15-19). Відповідно до пункту 1 Договору управитель зобов`язується надавати співвласникам послугу з управління багатоквартирним будинком, що розташований за адресою: [ADDRESS] , а співвласники зобов`язуються оплачувати управителю послугу з управління згідно з вимогами законодавства та умовами договору. Послуга з управління полягає у забезпеченні управителем належних умов проживання і задоволення господарсько-побутових потреб мешканців будинку шляхом утримання і ремонту спільного майна будинку та його прибудинкової території. Послуга з управління включає: виконання санітарно-технічних робіт, обслуговування внутрішньо будинкових систем (крім обслуговування внутрішньо будинкових систем, що використовуються для надання відповідної комунальної послуги у разі укладення індивідуальних договорів з обслуговування внутрішньо будинкових систем про надання такої послуги, за умовами яких обслуговування таких систем здійснюється виконавцем) тощо (п. 3 Договору). Управитель має право: доступу до приміщень, будинків і споруд для ліквідації аварій, усунення неполадок, що виникли у санітарно-технічному та інженерному обладнанні, його встановлення і заміни, проведення технічних і профілактичних оглядів у порядку, визначеному законодавством та цим договором (п. 7 Договору). Відповідно до Додатку 4 до Договору № 835-22 від 15.08.2022 року Вимоги до якості послуг з управління будинком включають: технічне обслуговування внутрішньо будинкових систем теплопостачання: двічі на рік при плановому та загальному огляді будинку, 2 рази на рік огляд системи центрального опалення у горищних приміщеннях, огляд труб, запірно-регулювальної арматури (згинів, відводів, трійників, хрестовин, переходів, поновлення сальникових ущільнень на вентилях, усунення повітряної пробки, притирання арматури на місці), гідравлічні випробування внутрішньо будинкових мереж, безперебійна робота систем, виконання чергових та загальних оглядів відповідно до графіку, термінове аварійне обслуговування; поточний ремонт внутрішньо будинкових систем теплопостачання (заміну окремих ділянок внутрішньо будинкового трубопроводу, ліквідація аварійних ситуацій). АТ «Дніпровська теплоелектроцентраль» безперервно подає теплоносій до межі балансової належності житлового будинку [ADDRESS] , налагодження якісного опалення в квартирах споживачів та підключення до систем тепло споживання є відповідальністю управителя багатоквартирного будинку, який зобов`язаний забезпечити умови для своєчасного проведення капітальних і поточних ремонтів відповідно до стандартів внутрішньо будинкових мереж. АТ «Дніпровська теплоелектроцентраль» не є обслуговувачем внутрішньо будинкової системи, квартира [ADDRESS] має автономне опалення і не підключена до центрального опалення, що підтверджується листом АТ «Дніпровська теплоелектроцентраль» від 20.03.2025 року за вих. № А 167 (а.с. 20). 24.03.2025 року в присутності [PERSON] та заступника директора з загальних питань КП КМР «Добробут» Лисенка А.А. було проведено дослідження об`єкту житлової квартири [ADDRESS] , з метою проведення будівельно технічної експертизи про встановлення розміру завданої матеріальної шкоди для подання до суду. Розмір завданої шкоди житловій квартирі [ADDRESS] внаслідок її залиття складає 179\~332 (сто сімдесят дев`ять тисяч триста тридцять дві) гривні 00 коп., що підтверджується Висновком експерта за результатами проведення будівельно-технічної експертизи № 1217/03-25 від 29.04.2025 року (а.с. 25 - 57). Рішенням Виконавчого комітету Кам`янської міської ради Дніпропетровської області «Про підсумки роботи житлово-комунальних підприємств в осінньо-зимовий період 2023-2024 років та затвердження заходів щодо підготовки житлово-комунального господарства до роботи в осінньо-зимовий період 2024-2025 років в Кам`янській міській територіальній громаді» № 307 від 24.04.2024 доручено КП КМР «Добробут» у межах повноважень забезпечити своєчасне виконання заходів, затверджених цим рішенням, залучити достатню кількість робочої сили, техніки, матеріалів для проведення необхідних ремонтних робіт з підготовки житлово-комунального господарства до опалювального сезону 2024-2025 років (а.с. 100-106). Рішенням Виконавчого комітету Кам`янської міської ради «Про початок опалюваного сезону 2024-2025 років» № 898 від 22.10.2024 рекомендовано АТ «Дніпровська теплоелектроцентраль» розпочати опалювальний сезон 2024-2025 років з 01 листопада 2024 року; визначити відповідальність за керівниками Комунального підприємства Кам`янської міської ради «Добробут» щодо прийняття теплоносія мешканцям житлових будинків, щодо своєчасного усунення аварійних ситуацій (пункти 1, 2 рішення) (а.с. 98-99). Відповідно до паспорта готовності до роботи в опалювальний період 2024/2025 рр. будинку [ADDRESS] , на горищі товщина і стан теплоізоляції труб центрального опалення задовільний; утеплення з`єднань і приладів централізованого опалення задовільно; стан мереж центрального опалення задовільний (а.с. 107). Станом на 01.07.2025 року заборгованість за послугу з управління багатоквартирним будинком за адресою: Спортивний проїзд, 4 у місті Кам`янське, складає 74\~464,22 грн, що підтверджується Довідкою, виданою КП КМР «Добробут» 28.07.2025 року за вих. № 602/4 (а.с. 108) Встановивши фактичні обставини справи та перевіривши їх доказами, суд дійшов до висновку, що позов підлягає задоволенню частково, з огляду на таке. Відповідно до частини першої статті 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: 8) відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; 9) відшкодування моральної (немайнової) шкоди (частина перша, пункти 8, 9 частини другої статті 16 ЦК України). Відповідно до частини першої статті 386 ЦК України держава забезпечує рівний захист прав усіх суб`єктів права власності. За змістом положень частини третьої статті 386 ЦК України власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової і моральної шкоди. Поняття збитків та підстави відшкодування майнової шкоди визначені статтею 22, 1166 ЦК України. Відповідно до частин першої третьої статті 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки) . Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі. Під збитками необхідно розуміти фактичні втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, витрати, вже зроблені потерпілим, або які мають бути ним зроблені, та упущену вигоду. При цьому такі витрати мають бути безпосередньо, а не опосередковано пов`язані з відновленням порушеного права, тобто що без здійснення таких витрат неможливим є відновлення такого порушеного права особи. Стягнення збитків є одним із видів цивільно-правової відповідальності, для застосування якої потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме: протиправної поведінки, збитків, причинного зв`язку між протиправною поведінкою боржника та збитками і вини. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає. При цьому такі витрати мають бути необхідними для відновлення порушеного права та перебувати у безпосередньому причинно-наслідковому зв`язку з порушенням. Статтею 1166 ЦК передбачено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини (частини перша, друга). Відповідно до частин першої, другої статті 1192 ЦК України якщо інше не встановлено законом, з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Отже, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини завдавача шкоди. Якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. З огляду на наведене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності і диспозитивності цивільного процесу, положень ЦК України щодо відшкодування шкоди, саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності вини у завданні шкоди. Правовідносини, що виникають між виробниками, виконавцями, споживачами у процесі створення, надання та споживання житлово-комунальних послуг, регулюються Законом України «Про житлово-комунальні послуги» № 1875-ІV від 24 червня 2004 року (далі - Закон України «Про житлово-комунальні послуги»). Відповідно до статті 1 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» управителем є особа, яка за договором з власником чи балансоутримувачем здійснює управління будинком, спорудою, житловим комплексом будинків і споруд (далі-управління будинком) і забезпечує його належну експлуатацію відповідно до закону та умов договору. Виконавець - суб`єкт господарювання, предметом діяльності якого є надання житлово-комунальної послуги споживачу, відповідно до умов договору. Згідно з частинами другою, шостою статті 19 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» учасниками відносин у сфері житлово-комунальних послуг є: власник, споживач, виконавець, виробник. Особливими учасниками відносин у сфері житлово-комунальних послуг є балансоутримувач та управитель, які залежно від цивільно-правових угод можуть бути споживачем, виконавцем або виробником. У відповідності зі статтею 13 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» залежно від функціонального призначення житлово-комунальні послуги поділяються на: 1) комунальні послуги (централізоване постачання холодної та гарячої води, водовідведення, газо - та електропостачання, централізоване опалення, а також вивезення побутових відходів тощо); 2) послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій (прибирання внутрішньо будинкових приміщень та прибудинкової території, санітарно-технічне обслуговування, обслуговування внутрішньо будинкових мереж, утримання ліфтів, освітлення місць загального користування, поточний ремонт, вивезення побутових відходів тощо); 3) послуги з управління будинком, спорудою або групою будинків (балансоутримання, укладання договорів на виконання послуг, контроль виконання умов договору тощо); 4) послуги з ремонту приміщень, будинків, споруд (заміна та підсилення елементів конструкцій та мереж, їх реконструкція, відновлення несучої спроможності несучих елементів конструкцій тощо). Згідно з пунктами 2, 7 частини другої статті 21 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» виконавець зобов`язаний здійснювати контроль за технічним станом інженерного обладнання будинків, квартир, приміщень, утримувати в належному технічному стані, здійснювати технічне обслуговування та ремонт внутрішньо будинкових мереж, вживати заходів щодо ліквідації аварійних ситуацій, усунення порушень якості послуг у терміни, встановлені договором та/або законодавством. Частиною 2 статті 24 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» встановлено, що балансоутримувач зобов`язаний укладати договір з власником (співвласниками) на утримання на балансі відповідного майна; утримувати на балансі майно, визначене договором з власником (співвласниками); вести бухгалтерську, статистичну та іншу, передбачену законодавством, звітність відповідно до законодавства; забезпечувати управління майном власними силами або укладати договір з юридичною особою на управління майном; забезпечити умови для своєчасного проведення капітального і поточного ремонтів відповідно до встановлених стандартів, нормативів, норм та правил; забезпечити належну експлуатацію та утримання майна, що перебуває на його балансі. Відповідно до пункту 5 частини другої статті 24 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» балансоутримувач зобов`язаний забезпечити умови для своєчасного проведення капітального і поточного ремонтів відповідно до встановлених стандартів, нормативів, норм та правил, а також забезпечити належну експлуатацію та утримання майна, що передані на його баланс. Пунктом 8 частини другої статті 25 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» встановлено обов`язок управителя забезпечувати здійснення профілактичних, поточних, капітальних та аварійних ремонтів відповідно до встановлених стандартами, нормативами, нормами і правилами вимог щодо строків та регламентів. Згідно з пунктом 3 частини першої статті 20 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» споживач має право на відшкодування збитків, завданих його майну та/або приміщенню, шкоди, заподіяної його життю чи здоров`ю внаслідок неналежного надання або ненадання житлово-комунальних послуг. Отже, саме на відповідача відповідно до вимог чинного законодавства та договору покладено обов`язок з утримання в належному стані внутрішньо будинкових мереж централізованого опалення, їх поточного ремонту, а також усунення аварійних ситуацій. Щодо не визнання відповідачем позовних вимог в частині стягнення матеріальної шкоди через недоліки наданого акту про залиття квартири від 05.03.2025 року, то суд зазначає наступне. Згідно з пунктом 2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76, у разі залиття, аварії квартири складається відповідний акт, який повинен встановлювати причини залиття, зокрема чи залиття спричинено унаслідок несправності внутрішньо будинкових мереж водопостачання та водовідведення та з`ясування питання чи не було це наслідком недбалості осіб, мешканців квартир або інші обставини, що могли спричинити залиття. Форма вказаного акту встановлена в додатку № 4 до Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій. В додатку № 4 до цих Правил зазначено, що факт залиття квартири та його наслідки фіксується актом комісійного обстеження квартири за участю представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, представників організації (підприємства), яка згідно з укладеною угодою обслуговує внутрішньо будинкові системи опалення та водопостачання, представника власника будинку, будинкового комітету та затверджується начальником організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. Присутність зацікавлених осіб від потерпілої сторони та з боку винної є обов`язковою. В акті повинно бути відображено: дата складання акта (число, місяць, рік); прізвища, ініціали та посади членів комісії; прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності; характер залиття та його причини; завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість); висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття. Акт обов`язково має бути підписаний всіма членами комісії. Відмова від підпису складеного акта присутніми особами від потерпілої сторони та з боку винної не впливає на його чинність: у такому випадку в акті має бути зазначено, що згадані особи (прізвище ім`я по батькові) підписувати складений акт відмовилися з тих чи інших причин. Окрім цього, в актах повинна бути вказана чітка причина залиття, як того вимагає Додаток 4 до п. 2.3.6 зазначених Правил. З наданого суду акту про залиття, аварію, що трапилась на системі центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання) від 05.03.2025 року слідує, що аварія сталася на горищі будинку [ADDRESS] на системі централізованого опалення, в результаті чого відбулося затоплення квартири [ADDRESS] (а.с. 13, 14). Відповідно до частин першої, третьої статті 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до частини першої статті 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом. При цьому, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень (частина перша статті 81 ЦПК України). Відповідно до частини першої статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення (частини перша, друга статті 77 ЦПК України). Відповідно до частини другої статті 78 ЦПК України обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Згідно з частинами першою, другою статті 80 ЦПК України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. Як вбачається з матеріалів справи, позивач в обґрунтування своїх позовних вимог надав Акт - обстеження від 13.02.2025 року про причини аварійної ситуації (а.с. 14) Акт про залиття, аварію, що трапилась на системі центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання) від 05.03.2025 року (а.с. 13), висновок експерта за результатами проведення будівельно-технічної експертизи № 1217/03-25 від 29.04.2025 (а.с. 25 - 57), які в розумінні статті 95 ЦПК України є письмовими доказами. Заперечуючи проти складеного представниками відповідача акту про залиття, аварію від 05.03.2025 року, затвердженого директором КП КМР «Добробут», сторона відповідача клопотань про призначення у справі будівельно-технічної експертизи, товарознавчої експертизи на предмет встановлення іншої причини залиття квартири та/або визначення іншого розміру матеріальної шкоди, не заявлялось, у тому числі не надавались письмові клопотання з цього приводу. Тому суд приймає до уваги надані позивачем письмові документи на визначення матеріальної шкоди, завданої залиттям квартири, як докази. Отже, судом встановлено, що з наявних в матеріалах справи доказів, у тому числі складених актів, вбачається факт затоплення квартири позивачки, встановлена причина такого затоплення та встановлено обов`язок відповідача з надання послуги з утримання будинку. Відповідач доказів на підтвердження заподіяння шкоди майну позивачки іншими особами суду надано не було. Отже, вину у завданні шкоди позивачу затопленням її квартири відповідач належними та допустимим доказами не спростував, що є його процесуальним обов`язком з огляду на дію у спірних правовідносинах презумпції вини заподіювача шкоди. Також судом встановлено і це підтверджується матеріалами справи, що факт залиття квартири та його наслідки зафіксовані актом комісійного обстеження квартири, належним чином складеним представниками управителя багатоквартирного житлового будинку відповідача та затверджені директором останнього, а також актом обстеження за результатами усунення аварійної ситуації встановлена причина аварії. Отже, в судовому засіданні встановлення факт завдання шкоди майну позивача внаслідок залиття квартири, вина відповідача як управителя будинку, яка не спростована останнім, а також наявність причинно-наслідкового зв`язку між винною поведінкою відповідача та заподіянням шкоди. З огляду на вищевикладене, суд дійшов до висновку, що позовна вимога про стягнення матеріальної шкоди, заподіяної залиттям квартири, підлягає задоволенню в повному обсязі. Щодо стягнення з відповідача на користь позивача моральної шкоди, то суд виходить з наступного. Зміст та підстави відшкодування моральної шкоди визначені статтею 23, 1167 ЦК України. Відповідно до частини першої статті 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає, зокрема, у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів, у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна (пункти 2, 3 частини другої статті 23 ЦК України). Відповідно до частин третьої п`ятої статті 23 ЦК України якщо інше не встановлено законом, моральна шкода відшкодовується грошовими коштами, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування. Моральна шкода відшкодовується одноразово, якщо інше не встановлено договором або законом. Відповідно до частини першої статті 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною 2 цієї статті. Згідно п. 5 Постанови Пленуму Верховного суду України № 4 від 31.03.1995 року «Про судову практику у справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди», відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов`язково з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння чи заподіювана, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Отже, суд повинен з`ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі, чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду, та з чого він при цьому, виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору, тому обов`язковими умовами відшкодування шкоди є неправомірність дій відповідного органу та наявність причинно-наслідкового зв`язку між такими діями та завданою шкодою. Пунктом 9 вказаної постанови Пленуму Верховного суду України, роз`яснено, що розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди, суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. Зокрема, враховуються стан здоров`я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, ступінь зниження престижу, ділової репутації, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану. При цьому, суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості. З огляду на природу інституту відшкодування моральної шкоди, цілком адекватними і самодостатніми критеріями визначення розміру належної потерпілому компенсації є морально-правові імперативи справедливості, розумності та добросовісності. Як встановлено судом сам\~факт залиття квартири мав місце,\~вина відповідача\~не спростована,\~тому зазначена\~обставина спричинила\~позивачці відповідні\~зміни у\~її життєдіяльності,\~оскільки замість\~звичного ритму\~життя вона\~вимушена була\~займатися ліквідацією\~наслідків такого\~залиття,\~що призвело до\~завдання їй\~моральних страждань. Аварія, що трапилась на системі центрального опалення, відбулась 13 лютого 2025 року, в зимовий період часу, власне сама аварія не була усунута тривалий період часу, саме позивач неодноразово зверталась і до відповідача, і до інших органів та установ з метою належної фіксації причин та наслідків аварії, усунення причин та наслідків аварії, відшкодування заподіяної шкоди. В результаті цього позивач змушена була жити в своїй квартирі, яка була повністю затоплена без опалення при низьких температурах, через відсутність опалення неможливо було просушити квартиру та речі (коври, меблі), тому їх позивач змушена була викинути, через вологість та сирість, низьку температуру, в квартирі з`явився грибок та пліснява. Станом на дату розгляду та вирішення справи судом наслідки аварії в квартирі позивачки не усунуті, вона продовжує проживати у квартирі без відповідного ремонту, оскільки є пенсіонеркою та має змоги самостійно зробити ремонт. З урахуванням обставин справи, тривалості існування вказаних обставин, суд вважає, що присудження їй 10 000 гривень в якості розміру морального відшкодування буде справедливою компенсацією заподіяної шкоди. Щодо судових витрат у справі, то суд виходить з наступного. Відповідно до частин першої, другої статті 131 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: 2) пов`язані із проведенням експертизи (п. 2 частини третьої статті 131 ЦПК України). Відповідно до частин третьої, шостої статті 139 ЦПК України суми, що підлягають виплаті залученому судом експерту, спеціалісту, перекладачу або особі, яка надала доказ на вимогу суду, сплачуються особою, на яку суд поклав такий обов`язок, або судом за рахунок суми коштів, внесених для забезпечення судових витрат. Розмір витрат на підготовку експертного висновку на замовлення сторони, проведення експертизи, залучення спеціаліста, оплати робіт перекладача встановлюється судом на підставі договорів, рахунків та інших доказів. Відповідно до частин першої, другої, восьмої статті 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: 1) у разі задоволення позову - на відповідача; 2) у разі відмови в позові - на позивача; 3) у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Якщо сторону,\~на користь\~якої ухвалено\~рішення,\~звільнено від\~сплати судових\~витрат,\~з другої\~сторони стягуються\~судові витрати\~на користь\~осіб,\~які їх\~понесли,\~пропорційно до\~задоволеної чи\~відхиленої частини\~вимог,\~а інша\~частина компенсується\~за рахунок\~держави у\~порядку,\~встановленому Кабінетом\~Міністрів України.\~Якщо обидві\~сторони звільнені\~від оплати\~судових витрат,\~вони компенсуються\~за рахунок\~держави у\~порядку,\~встановленому Кабінетом\~Міністрів України\~(частина\~шостастатті 141 ЦПК України). Так, позивач звільнена від сплати судового збору за подання до суду позовної заяви про відшкодування матеріальної та моральної шкоди на підставі статті 22 Закону України «Про захист прав споживачів», тому з відповідача підлягає стягненню на користь держави судові витрати з оплати судового збору за подання позовної заяви у розмірі 1 893,32 грн (179\~332 грн. + 10\~000 грн. * 1 % ). Крім того, Позивачка в позовній заяві виявила вимогу про стягнення з відповідача судових витрат, пов`язаних із\~проведенням експертизи у сумі 9\~087,36 грн. В обґрунтування своїх вимог в частині стягнення судових витрат позивач надала: рахунок № 1217 від 18.03.2025 року на оплату проведення будівельно-технічної експертизи (а.с. 58) квитанція на підтвердження оплати 9\~087,36 гривень експерту ФОП [PERSON] (а.с. 57). Відповідач заперечень щодо розміру судових витрат позивача, а також клопотань про їх зменшення суду не подавав. Тому, суд приходить до висновку про часткове задоволення вимог про стягнення витрат на проведення експертизи пропорційно до розміру задоволених позовних вимог, а саме в розмірі 8\~219,52 грн.(9\~087,36 грн х 90, 45 % (189\~332 х 100 / 209\~332 грн = 90,45 %).

Outcome: partial