Jurisdiction: civil
Date: 2025-10-01 00:00:00

Короткий зміст та обґрунтування позовних вимог. 30.06.2025 року АТ "Універсал Банк" звернулось до суду з позовом до\~ [PERSON] про стягнення заборгованості у розмірі 46215,21 гривень та витрат по сплаті судового збору. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що 20.04.2024 року\~ [PERSON] встановила мобільний додаток monobank. «Monobank» - це мобільний банк в рамках якого відкриваються поточні рахунки клієнтам (фізичним особам), спеціальним платіжним засобом яких є платіжні картки монобанк. Особливістю проекту монобанк є те, що банківське обслуговування здійснюється дистанційно без відділень. Онбординг\~встановлення ділових відносин з клієнтом, починаючи з травня 2020 року відбувається в тому числі дистанційно шляхом: відеоверифікації працівником банку дистанційно; Дія шерінг на точці дистанційно та селфі клієнта; спрощена процедура через бюро кредитних історій. Пройти віддалену ідентифікацію можна за такими документами: id карта та РНОКПП; паспорт у формі книжечки та РНОКПП; закордонний паспорт та РНОКПП; посвідки на постійне проживання та РНОКПП. Пройшовши реєстрацію, одним із вищезазначених шляхів та надавши один із пакетів документів відповідач підписала Анкету-заяву клієнта до договору про надання банківських послуг «Monobank» шляхом застосування цифрового власноручного підпису. Положеннями Анкети-заяви визначено, що Анкета-заява разом з умовами і правилами обслуговування фізичних осіб в АТ «Універсал Банк» при наданні банківських послуг щодо карткових продуктів Monobank |Universal Bank, таблицею обчислення вартості кредиту і паспортом споживчого кредиту, що розміщені за посиланням https://www.monobank.ua/terms та тарифами, що розміщені за посиланням www.monobank.ua/rates, складають Договір про надання банківських послуг. Підписавши Анкету-заяву відповідач підтвердила, що ознайомилася та отримала примірники у мобільному додатку вищезазначених документів, що складають договір та зобов`язується виконувати його умови. На підставі укладеного договору відповідачка [PERSON] отримала кредит у розмірі 25000 грн. у вигляді встановленого кредитного ліміту на поточний рахунок, спеціальним платіжним засобом якого є платіжна картка № [NUMBER] . Станом на 27.12.2024 року у відповідачки прострочення зобов`язання зі сплати щомісячного мінімального платежу за договором сягнуло 90 днів , у зв`язку з чим, на підставі положення 5.17 п. 5 Розділу ІІ Умов, відбулося Істотне порушення клієнтом зобов`язань, вся заборгованість за кредитом стала простроченою. Банк 27.12.2024 направив повідомлення «пуш» про істотне порушення умов договору та про необхідність погасити суму заборгованості. Проте відповідачка на контакт не виходила та не вчинила жодної дії, направленої на погашення заборгованості в звязку з чим та відповідно до п. 5.18, 5.19 кредит 26.01.2025 став у формі «на вимогу». На підставі вищезазначеного загальний розмір заборгованості [PERSON] перед АТ «Універсал банк» за договором станом на 03.04.2025 становить 46215,21 грн., з яких: 31948,44 грн.-залишок заборгованості за тілом кредиту, 6729,17 грн.- заборгованість за пенею, 7537,6 грн.- заборгованість за порушення грошового зобов`язання. Враховуючи не виконання\~ [PERSON] умов договору позивач просить суд стягнути з відповідача на користь банку заборгованість за Договором про надання банківських послуг «Monobank» від 20.04.2024 року, яка становить 46215,21 гривень та вирішити питання розподілу судових витрат. Заяви, клопотання та інші процесуальні дії у справі. Ухвалою Кіцманського районного суду Чернівецької області від 17.07.2025 року відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін. Відповідачка [PERSON] та її представник, адвокат Третьякова Я.Ю., в судовому засіданні визнали позовні вимоги в частині тіла кредиту та подали відзив на позовну заяву, у якому вказують на те, що позичальник звільняється від відповідальності визначеною ст..625 ЦК України, а саме сплати інфляції за весь час прострочення, а також трьох процентів річних від простроченої суми, тощо, а також від обовязку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за таке прострочення. Зазначає, що неустойка (штраф, пеня) та інші платежі, сплата яких передбачена відповідними договорами, нараховані включно з 24.02.2022 року за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) за такими договорами, підлягають списанню кредитодавцем (позикодавцем). Вважає вимоги АТ «Універсал Банк» такими, що не підлягають задоволенню в частині стягнення заборгованості за пенею 6729,17 грн. та заборгованості за порушення грошового зобов`язання в сумі 7537,60 грн.. Представник позивача АТ «Універсал Банк» скерував відповідь на відзив, у якому зазначає, що позивач не погоджується з доводами відповідача. Посилається на те, що п.5.13 (4.13) п.5(4) «Надання та обслуговування кредиту», розділу ІІ Умов погашення заборгованості клієнта за договором здійснюється коштом, що надходить на рахунок клієнта в наступному порядку: у першу чергу сплачуються прострочення до повернення суми кредиту та прострочені проценти за користування кредитом; у другу чергу сплачуються сума кредиту та проценти за користування кредитом; у третю чергу сплачуються неустойка (штраф, пеня) та інші платежі, що передбачені договором. Банк вправі самостійно перерозподілити кошти, що надійшли в рахунок погашення таких грошових зобов`язань, відповідно до зазначеної черговості шляхом проведення відповідних бухгалтерських проводок. Посилається на те, що проценти за користування кредитом - це складова самого зобовязання за договором, а не штрафна санкція, тому звільнення від нарахування процентів по кредиту не передбачене п.18 Прикінцевих та перехідних положень ЦКУ. У цьому випадку банк діє добросовісно та розсудливо: нарахування штрафних санкцій, передбачених ст.625 ЦК України (інгфляційні втрати та 3% річних), не здійснювалося і не заявлялося до стягнення, однак нарахування відсотків за користування кредитом, як частини основного зобьовязання є правормірним і не скасовується положеннями п.18, оскільки вони не є санкцією, а суттю самого зобовязання. Враховуючи наведене, просить позов задовольнити. Фактичні обставини встановлені судом Судом встановлено, що 20.04.2024 року\~ [PERSON] звернулася\~до банку\~з метою\~отримання банківських\~послуг,\~у зв`язку\~з чим\~підписала анкету-заяву\~до договору\~про надання\~банківських послуг\~від 20.04.2024\~року про\~відкриття поточного\~рахунку № [NUMBER] \~та встановлення\~кредитного ліміту\~на суму\~у розмірі\~25000 гривень. Клієнт своїм підписом повністю та безумовно прийняла пропозицію банку та погодилася з ним, що Анкета - заява разом із Умовами і правилами надання банківських послуг, Тарифами, Таблицею обчислення вартості кредиту та паспорт споживчого кредиту складають Договір про надання банківських послуг . Зі змісту Анкети-заяви до Договору про надання банківських послуг від 20.04.2024 року вбачається, що [PERSON] підтверджує, що надані нею документи є чинними (дійсними) та наведені вище їх копії відповідають оригіналу та надана нею інформація є правдивою. Засвідчила генерацію ключової пари удосконаленого електронного підпису з особистим ключем, що буде використовуватись нею для вчинення правочинів та платіжних операцій, та визнала, що цифровий підпис є аналогом власноручного підпису, та її накладення має рівнозначні юридичні наслідки із власноручним підписом на документах на паперових носіях (а.с. 6-10). Як вбачається із паспорту споживчого кредиту Чорної картки "Monobank", сума кредиту від 0 до 500 000 грн., строк кредитування 25 років із правом автоматичного продовження, мета отримання кредиту на споживчі потреби (а.с.10 зворот-11). Довідкою про наявність рахунку від 03.04.2025 підтверджено, що [PERSON] відкрито поточний рахунок № [NUMBER] (а.с.13). Довідкою про розмір встановленого кредитного ліміту підтверджено, що [PERSON] відкрито поточний рахунок № [NUMBER] та встановлено кредитний ліміт 25000 гривень. (а.с.14). Згідно з наданим банком розрахунком заборгованості, враховуючи невиконання відповідачкою умов договору про надання банківських послуг за договором б/н від 20.04.2024 року у [PERSON] \~станом на 03.04.2025 року загальний розмір заборгованості становить 46215,21 грн., з яких: 31948,44 грн.-залишок заборгованості за тілом кредиту, 6729,17 грн.- заборгованість за пенею, 7537,6 грн.- заборгованість за порушення грошового зобов`язання (а.с. 17). Застосовані норми права та мотиви з яких виходить суд Відповідно до вимог п. 1 ч. 2\~ст. 11 ЦК України, підставою для виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини. Згідно з вимогами ч. 1\~ст. 14 ЦК України\~цивільні обов`язки виконуються у межах, встановлених договором або актом цивільного законодавства. Відповідно до ч. 1\~ст. 81 ЦПК України, кожна особа повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Так, ст.\~626\~ЦК України визначає, що договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. У\~статті 627\~ЦК України встановлено, що відповідно до\~статті 6\~цього Кодексу сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього\~Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості. Відповідно до\~ст.\~629\~ЦК України договір є обов`язковим для виконання сторонами. Статтею 1054\~ЦК України встановлено, що за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. Частиною 2\~ст.\~1050\~ЦК України встановлено, що якщо договором встановлений обов`язок позичальника повернути позику частинами (з розстроченням), то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилася, та сплати процентів, належних йому відповідно до\~статті 1048 цього Кодексу. Згідно ч.1\~ст.13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього\~Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим кодексом випадках. У відповідності до ч.3\~ст.12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно ч.1\~ст.76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Згідно ч. 6\~ст. 81 ЦПК України, доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Відповідачка [PERSON] підтвердила в анкеті-заяві, що усі наступні правочини, у тому числі підписання договорів, угод, листів, повідомлень можуть вчинятися нею та банком з використанням електронного цифрового підпису, а усе листування щодо цього договору здійснювати через мобільний додаток або через інші дистанційні канали. Наведене у свою чергу свідчить про належне укладення кредитного договору, в тому числі погодження Умов обслуговування рахунків фізичної особи з додатками, шляхом проставляння електронного цифрового підпису сторін. Аналогічна правова позиція сформована у постанові від 16 грудня 2020 року у справі № 561/77/19, скасовуючи судові рішення про відмову у позові і ухвалюючи нове про стягнення боргу за кредитним договором, Верховний Суд зазначив, що матеріали справи містять достатньо доказів, з яких вбачається, що між сторонами був укладений кредитний договір в електронній формі, умови якого позивачем були виконані, однак відповідач у передбачений договором строк кредит не повернув. Такі ж висновки щодо правомірності укладання сторонами кредитного договору в електронній формі та його відповідність вимогам закону, в тому числі\~Закону України "Про електронну комерцію", містять постанови Верховного Суду від 12 січня 2021 року у справі № 524/5556/19 та від 10 червня 2021 року у справі № 234/7159/20. Доказів того, що [PERSON] сплатила заборгованість за тілом кредиту, а також щодо неправомірності здійснення розрахунку заборгованості за наданим кредитом чи нарахування заборгованості за порушення грошового зобов`язання, суду не надано, також не надано спростування наданого позивачем розрахунку. З урахуванням приписів ч. 6\~ст. 81 ЦПК України\~обґрунтування наявності обставин повинні здійснюватися за допомогою належних, допустимих і достовірних доказів, а не припущень, що й буде відповідати встановленому\~ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод\~від 04 листопада 1950 року принципу справедливості розгляду справи судом. Відповідно до\~ст. 610 ЦК України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Згідно ч. 2\~ст. 615 ЦК України, одностороння відмова від зобов`язання не звільняє винну сторону від відповідальності за порушення зобов`язання. Щодо вимоги позивача про стягнення пені за кредитним договором слід зазначити наступне. Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні", затвердженого відповідним Законом України від 24 лютого 2022 року № 2102-ІХ, на всій території України введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року, який діє до теперішнього часу. Відповідно до положень п.18\~Прикінцевих та перехідних положень ЦК України, у період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування у разі прострочення позичальником виконання грошового зобов`язання за договором, відповідно до якого позичальнику було надано кредит (позику) банком або іншим кредитодавцем (позикодавцем), позичальник звільняється від відповідальності, визначеної статтею 625 цього Кодексу, а також від обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за таке прострочення. Установити, що неустойка (штраф, пеня) та інші платежі, сплата яких передбачена відповідними договорами, нараховані включно з 24 лютого 2022 року за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) за такими договорами, підлягають списанню кредитодавцем (позикодавцем). Відповідно до\~статті 4 ЦК України\~основу цивільного законодавства України становитьКонституція України. Основним актом цивільного законодавства є\~Цивільний кодекс України. Актами цивільного законодавства є також інші закони України, які приймаються відповідно доКонституції Українита цьогоКодексу. Велика Палата Верховного Суду неодноразово виснувала, що якщо ЦК України та інший нормативно-правовий акт, який має юридичну силу закону України, містять однопредметні приписи різного змісту, то пріоритетними є приписи ЦК України (постанова від 29 червня 2022 року у справі № 477/874/19 (пункт 69)). Відповідно до частини першої статті 14 ЦК України\~особа може бути звільнена від цивільного обов`язку або його виконання у випадках, встановлених договором або актами цивільного законодавства. Враховуючи викладене та те, що пеня за договором позики нарахована за період з 23.04.2024 по 01.01.2025, тобто під час дії воєнного стану, до спірних правовідносин підлягають застосуванню вимоги пункту 18\~Прикінцевих та перехідних положень ЦК України. Таким чином, у період дії воєнного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування позичальник звільняється від відповідальності, визначеної\~статтею 625 ЦК України, а також від обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за прострочення виконання грошового зобов`язання за договором, відповідно до якого позичальнику було надано кредит (позику) банком або іншим кредитодавцем (позикодавцем), що встановлено пунктом 18\~розділу "Прикінцевіта перехідніположення"ЦК України\~згідно із\~Законом № 2120-IX від 15.03.2022, який набрав чинності 17.03.2022. З урахуванням вище зазначеного, заборгованість за пенею за договором позики нарахована позивачем за період з 23.04.2024 по 01.01.2025 у розмірі 6729,17 грн. стягненню не підлягає. Суд, оцінюючи належність, допустимість, достовірність та достатність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок в їх сукупності за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженню наявних у справі доказів приходить висновку, що позовна заява Акціонерного товариства «Універсал Банк» до\~ [PERSON] про стягнення заборгованості підлягає частковому задоволенню і з відповідачки на користь позивача слід стягнути суму боргу в розмірі 39486 гривень 11 коп. Оскільки позов задоволено на 85 %, відповідно до\~ст.141 ЦПК України\~на користь позивача з відповідача підлягає стягненню судовий збір пропорційно розміру задоволених позовних вимог в розмірі 2574 грн.

Outcome: partial