Jurisdiction: civil
Date: 2025-10-02 00:00:00

[PERSON] звернувся до суду з позовною заявою до [PERSON] та [PERSON] , третя особа Четверта Харківська міська державна нотаріальна контора, в якій просив изначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом від 04.06.2020 року, що відкрилася після смерті [PERSON] , [INFO] , який помер [INFO] , триалістю у два місяці після набрання рішенням суду законної сили. Свою заяву мотивує тим, що [PERSON] помер [INFO] , після смерті якого відкрилася спащина. За життя [PERSON] було складено заповіт на ім`я позивача [PERSON] від 04.06. 2020 року. Заповіт посвідчений приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Карташовою С.І. 01.04.2024 до Четвертої Харківської міської державної нотаріальної контори Східного міжрегіональюго управління Міністерства юстиції звернулася неповнолітня [PERSON] , про прийняття спадщини після смерті батька спадкодавця [PERSON] . На підставі вказаного звернення зареєстрована спадкова справа за номером у спадковому реєстрі №72303222 (номер у нотаріуса 188/2024) щодо спадкодавця [PERSON] , [INFO] , який зареєстрований варесою: [ADDRESS] , (код РНКПП: [NUMBER] ). Відповідно до відповіді на запит, за підписом приватного нотаріуса Картатова С.І. від 18.09.2024 за вих. №113/01-16, підтверджена наявність діючого цаповіту складеного спадкодавцем [PERSON] від 04.06.2020 на ім`я позивача [PERSON] . Вказує, що позивач безпосередньо з відповідачем, яка подала заяву про прийняття спадщини [PERSON] не спілкувався, проте періодично спілкувався з колишньою дружиною спадкодавця [PERSON] за телефоном [NUMBER] , але під час спілкування [PERSON] про те що її колишній чоловік [PERSON] помер не повідомляла. У своїй заяві до нотаріальної контори [PERSON] , не визначила серед кола спадкоємців позивача, нотаріуси Четвертої Харківської міської державної нотаріальної контори також у будь якій формі позивача [PERSON] (письмовим повідомленням, листом, ва телефоном, офіційна публікація та/або в инній спосіб) не повідомляли про те, що відкрилася спадщина, по якій на позивача спадкодавцем складено заповіт. Позивач пояснив, що починаючи з 24.03.2022 року та по жовтень 2024 року він постійно проживає та мешкає в Ірландії за адресою: [ADDRESS] , що підтверджується даним штампу (сторника 12) закордонного паспорту громадянина України на ім`я [PERSON] , серія [NUMBER] та довіреністю виданою 30.09.2024, що посвідчена нотаріусом Френк Хеннон за адресою: Ірландія, Корк, Micт Північні ворота, Шандон стріт, будинок 70, апостиль за №1272232024 від 01.10.2024. Будучи обізнаним про наявність заповіту від 04.06.2020 складеного спадкодавцем, позивач не у якій спосіб не був повідомлений ані відповідачем у справі, ані нотаріусом який зареєстрував та відкрив спадкову справу. Зазначає, що про смерть спадкодавця [PERSON] позивачу стало відомо з телефонної розмови з приватним нотаріусом Карташова С.І., яка відбулась 19.09.2024 року, яка повідомила позивача що був отриманий запит з Четвертої нотаріальної контори стосовно наявності заповіту. До 19.09.2024 року позивач не знав та не міг знати з належних повідомлень та інших джерел інформації про смерть спадкодавця, у зв`язку з тим, що він знаходився за межами України, через що можливості на отримання будь якої інформації щодо смерті спадкодавця йому були не доступні. Відразу після того, як позивачу стало відомо про смерть спадкодавця він почав активні дії, з метою прийняття спадщини та отримання свідоцтва про спадщину, а саме: 1. 19.09.2024 - записався на прийом до нотаріуса Френк Хеннон (в Ірландії); 2. 20.09.2024 - отримана інформаційна довідка зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) за №78441874 від 20.09.2024; 3. 30.09.2024 - посвідчив довіреність на інших осіб (знаходяться в Україні) з метою оформлення спадщини після померлого [PERSON] за аповітом; 4. 01.10.2024 - отримав міжнародний апостиль (Гаазька конвенція від 05.10.1961) за №1272232024 від 01.10.2024; 5. Переслав засобами зв`язку до України довіреність у період часу з 02.10.2024 по 10.11.2024; 6. 11.10.2024 - отримано офіційний переклад довіреності з Ірландської на українську мову. Переклад посвідчений нотаріально 11.10.2024 приватним нотаріусом ХМНО Гужва О.В; 7. 14.10.2024 - представник позивача (за довіреності) здійснено запис на прийом до нотаріусів Четвертої нотаріальної контори, призначено об 14-00 годині на 21.10.2024; 8. 21.10.2024 - представником позивача подана заява до Четвертої нотаріальної контори щодо прийняття спадщини від імені [PERSON] ; 9. 21.10.2024 - отримано постанову нотаріуса про відмову у вчинені нотаріальних дій; 10. 22.10.2024 - сплачено судовий збір за звернення до суду; 11. 23-24 жовтня 2024 року складено позовну заяву. Позивач вказує, що він, як спадкоємець, який знаходиться за межами України виконав усі можливі активні ді, що підтверджують його бажання, направлені на прийняття ним спадщини, як особисто, так і через свого представника, відразу як йому стало відомо про смерть [PERSON] . Спадщина після смерті [PERSON] була відкрита з 04.01.2024, строк для прийняття якої визначений законом, закінчився 04.07.2024. Запит про наявність заповіту Четвертою нотаріальної конторою було складено та направлено лише 30.08.2024 (вих. №2264/2-14) тобто вже за межами строків нередбачених законом для прийняття спадщини. Просив суд визнати причину пропуску строку для прийняття спадщини поважною та визначити йому додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщин у два місяці з дня набрання судовим рішенням законної сили. Ухвалою Дергачівського районного суду Харківської області відкрито провадження по справі та призначено її розгляд за правилами загального позовного провадження. Позивач та предстаник позивача у судове засідання не з`явились, від предстаника позиача адвоката Скребця О.М. до суду надійшла заява, в якій просили справу розглянути без участі позивача [PERSON] (знаходиться за межами України) та без представника позиача. Зазначив, що позовні вимоги підтримують у повному обсязі, просили їх задовольнити. Відповідачі повідомлені про наявність справи у суді, своєчасно та належним чином, про що свідчать поштові конверти, які направлялися на адресу реєстрації відповідачів рекомендованими листами з повідомленнями. Окрім того, відповідач [PERSON] неодноразово писала листи на адресу суду з проханням відкласти розгляд справи, мотивуючи їх тим, що вона перебуває за кордоном та не може приймати участь у судових засіданнях, тобто про те, що на розгляді у суді перебуває ця справа їй було достовірно відомо (т.1 а.с. 160-170, 209, 211-212, 220-221, 239-240). У заяві на а.с. 212 вказує, що заповіт на а.с. 11, 147 був складений 04.06.2020, а розписка на а.с. 213 - складена 16.09.2020. Третя особа представник Четвертої Харківської міської державної нотаріальної контори, повідомлявся своєчасно та належним чином, шляхом надсилання електронних документів, як користувачу Електронного суду, про що свідчить довідка сформована у автоматичному режимі з АСДС. Відзиву, заяви чи клопотання щодо розгляду справи до суду не подавав. На виконання ухвали суду про витребування надали заірену належним чином копію спадковової справи (т.1 а.с. 91-160, т.2 а.с. 12-13). Відповідач після отримання копії позову з додатками, не направила до суду відзив на заявлені вимоги, який містив би заперечення на нього. Третя особа з поясненнями до суду не звертавсь, тому суд вважає за можливе ухвалити рішення на підставі наявних у справі доказів. У відповідності до вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. Суд, дослідивши матеріали справи, дійшов висновку про задоволення позову, виходячи з наступного. Частина 1 статті 4 ЦПК України передбачає, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Справа передана до Дергачівського районного суду з Орджонікідзевського районного суду міста Харкова у порядку виключної підсудності спору, який виник з приводу нерухомого майна, на стадії судового розгляду. Відповідно до ухвали Індустріального районного суду м. Харкова про передачу справи на розгляд іншому суду від 29.07.2025, у позовній заяві представник позивача не зазначав спадкове майно після смерті [PERSON] . У підготовчому судовому засіданні представник позивача вказав, що спадковим майном є квартира в Індустріальному районі м. Харкові. Під час судового розгляду представник позивача посилався на наявність спадкового майна після смерті [PERSON] у виді квартири за адресою: [ADDRESS] , а також земельних ділянок № [NUMBER] і № [NUMBER] у садівничому товаристві «Залив», що розташовані на території Довжицької сільської ради Золочівського району Харківської області. У ході судового розгляду представником позивача надано суду копію Витягу з Державного реєстру речових прав, сформованого 19.01.2024 року, згідно якого зазначена вище квартира не є спадковим майном. У подальшому представником позивача надано суду копію державного акту на право власності на земельну ділянку серії ЯИ №775685, копію державного акту на право власності на земельну ділянку серії ЯИ №775686, які видані на ім`я [PERSON] , які підтверджують, що спадковим майном після його смерті є земельні ділянки № [NUMBER] площею 0,0600 га і № [NUMBER] площею 0,0565 га, розташовані у садівничому товаристві «Залив», яке розташоване на території Довжицької сільської ради Золочівського району Харківської області. Згідно копії Витягу з Державного реєстру речових прав, сформованого 19.01.2024 року, квартира за адресою: [ADDRESS] , яка знаходиться в Індустріальному районі м.Харкова, не є спадковим майном. Згідно відповіді з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, зазначена квартира належить [PERSON] . Заповіт на ім`я позивача у справі стосується всього майна спадкодавця. Судом встановлено, що [INFO] помер [PERSON] , [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] (а.с. 26). 04.06.2020 [PERSON] , [INFO] склав заповіт, відповідно до якого усе своє майно заповів [PERSON] , [INFO] . Заповіт посвідчений приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Карташовою С.І., зареєстровано у реєстрі 638 та внесено до Спадкового реєстру, про що свідчить витят про реєстрацію за №60435558 від 04.06.2020 (а.с. 11-13). Позивач з 24.03.2022 року проживає та мешкає в Ірландії за адресою: [ADDRESS] , що підтверджується даним штампу (сторника 12) закордонного наспорта громадянина України на ім`я [PERSON] , серія [NUMBER] та довіреністю виданою 30.09.2024, що посвідчена нотаріусом Френк Хеннон за адресою: Ірландія, Корк, Micт Північні ворота, Шандон стріт, будинок 70, апостиль за №1272232024 від 01.10.2004 (а.с. 10, 14-19). Постановою державного нотаріуса Четвертої Харківської міської державної нотаріальної контори про відмову у вчиненні нотаріальних дій від 21.10.2024 представнику позивача Сребцю О.М. було відмовлено у оформленні спдадкових прав на ім`я [PERSON] у зв`язку з тим, що строк для подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори пропущено, зі спадкодавцем на час відкриття спадщини не проживав і не був зареєстрованим. Також пояснено, що згідно матеріалів спадкової справи 188/2024, заведеної після смерті [PERSON] , [INFO] , який помер [INFO] у встановлений законом строк із заявою про прийняття спадщини звернулася непонолітня дочка спадкодавця [PERSON] , [INFO] . Інших заяв до нотаріальної контори не надходило. Разом з цим зазначено, що згідно з інформаційної довідки було встановлено, що спадкодавець залишив заповіт, посвідчений 04.06.2020 привтним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Карташовою С.І. за реєстровим №638. Згідно відповіді приватного нотаріуса Карташової С.І., заповіт складений спадкодавцем на усе майно на користь [PERSON] (а.с. 21-24). До 19.09.2024 року позивач не знав та не міг знати з належних повідомлень та інших джерел інформації про смерть спадкодавця, у зв`язку з тим, що він знаходився за межами України, через що можливості на отримання будь якої інформації щодо смерті спадкодавця йому були не доступні. Позивач вказує, що про смерть спадкодавця [PERSON] йому стало відомо з телефонної розмови з приватним нотаріусом Карташовою С.І., яка відбулась 19.09.2024 року та яка повідомила його що був отриманий запит з Четвертої нотаріальної контори стосовно наявності заповіту, у з`язку з тим, що він перебував поза межами України. Інформацією, наданою від Четвертої Харківської міської державної нотаріальної контори Східного міжрегіональюго управління Міністерства юстиції, на виконання ухвали суду про витребування спадової справи, підтверджується інформація, вказана позивачем: Заповітом, посвідченим приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Карташовою С.І., зареєстрованим у реєстрі 638 та внесено до Спадкового реєстру за №60435558 від 04.06.2020, [PERSON] , [INFO] , який помер [INFO] усе своє майно заповідав [PERSON] , [INFO] . Із заявою про прийнянття спадщини звернулася неповнолітня дочка спадкодавця [PERSON] , [INFO] . [PERSON] до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини звернувся 21.10.2024 через свого представника із довіреністю виданою 30.09.2024, що посвідчена нотаріусом Френк Хеннон за адресою: Ірландія, Корк, Micт Північні ворота, Шандон стріт, будинок 70, апостиль за №1272232024 від 01.10.2024. У той же день, 21.10.2024 постановою державного нотаріуса Четвертої Харківської міської державної нотаріальної контори Східного міжрегіональюго управління Міністерства юстиції Житнику було відмовлено у оформленні спадкових прав, у зв`язку з пропуском строку для подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори, зі спадкодавцем на час відкриття спадщини не проживав і не був зареєстрованим. Інших заяв до нотаріальної контори не надходило. Згідно копії спадкової справи свідоцтво про право на спадщину жодному зі спадкоємців видано не було (т.1 а.с. 91-160). Згідно державних актів на право власності: серії ЯИ №775685, земельна ділянка № [NUMBER] площею 0,0600 га, та серії ЯИ №775686, земельна ділянка № [NUMBER] площею 0,0565 га, що розташовані у садівничому товаристві «Залив», яке розташоване на території Довжицької сільської ради Золочівського району Харківської області, належать [PERSON] . Денржавні акти на право власності на землю були видані Золрчівською районною державною адміністрацією Харківської області від 03.12.2009 року та зареєстровані у Книзі записів реєстрації державних актів відділу Держкомзему у Золочівському районі Харківської області за № 010969500106 та №010969500107 відповідно (т.1 а.с. 242-243). Отже, спадкове майно після смерті [PERSON] , [INFO] , який помер [INFO] складається саме із цих земельних ділянок. Надаючи правову оцінку обставинам справи, суд зважає на таке. Згідно ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. У визначений законом строк позивач не звернувся до нотаріальної контори з відповідною заявою про прийняття спадщини, у зв`язку з тим, що перебуває за межами України. До нотаріуса Житник С.М. звернувся 21.10.2024 року, тобто поза межами визначеного строку, у зв`язку з чим нотаріусом було відмовлено у вирішенні питання про оформлення спадщини. Проте, 01.04.2024 до Четвертої Харківської міської державної нотаріальної контори Східного міжрегіональюго управління Міністерства юстиції звернулася неповнолітня [PERSON] , про прийняття спадщини після смерті батька спадкодавця [PERSON] . Частинами 1, 3 ст. 1272 ЦК України встановлено: якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Згідно ч. 1, ч. 2 ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті або день, з якого вона оголошується померлою. Згідно ч. 1 ст. 1221 ЦК України місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. Згідно ч. 1 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Згідно ч. 1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Згідно ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Отже, шестимісячний строк для прийняття спадщини, що відкрилася закінчився 04.07.2024 року. Згідно ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними. Позивач обгрунтував причини поважності пропуску строку для прийняття спадщини. У пункті 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснено, що особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК України), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Окрім того, при встановленні обставин справи, судом враховано п. 38 постанови Верховного Суду від 23.02.2023 року у справі №640/7095/22 - при оцінці поважності причин пропуску процесуального строку з причини введення воєнного стану в Україні додатково слід брати до уваги, зокрема: територіальне місцезнаходження суду, порядок його функціонування; місце проживання (місцезнаходження) заявника; ведення на відповідній території бойових дій або розташування у безпосередній близькості до такої території, посилення ракетних обстрілів у відповідний проміжок часу, що об`єктивно створювало реальну небезпеку для життя учасників процесу; тривалість самого процесуального строку та час, який минув із дати завершення процесуального строку; наявність чи відсутність обставин, які об`єктивно перешкоджали конкретній особі реалізувати своє право (повноваження) у межах визначеного процесуального строку; поведінку особи, яка звертається з відповідним клопотанням, зокрема, чи вживала особа розумних заходів для того, щоб реалізувати своє право (повноваження) у межах процесуального строку та якнайшвидше після його закінчення (у разі наявності поважних причин його пропуску) та інші доречні обставини. Проаналізувавши наведене вище, а також враховуючи практику Європейського Суду з прав людини, спрямовану на ефективний доступ особи до суду для захисту її порушеного права, з метою недопущення обмеження права позивача, що пропустив строк для прийняття спадщини з поважних причин, а також приймаючи до уваги те, що пропущений процесуальний строк є незначним, і не створює безумовних підстав для висновку про неможливість визначеення йому такого строку, суд вважає необхідним визначити позивачу додатковий строк для подання ним заяви про прийняття спадщини строком у два місяці після набрання рішенням суду законної сили. Щодо розподілу судових витрат. За клопотанням позивача, судові витрати суд відносить на його рахунок.

Outcome: approved