Jurisdiction: civil
Date: 2025-10-06 00:00:00

[PERSON] (далі позивач) через представника адвоката Головацького Василя Федоровича звернувся до суду з позовом до Козівської селищної ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. В обґрунтування позовних вимог зазначено, що [INFO] помер батько позивача [PERSON] , після смерті якого відкрилася спадщина на належне йому майно, серед якого 1/11 частка житлового будинку у [ADDRESS] . 19.02.2025 [PERSON] звернувся до Козівської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , проте отримав роз`яснення щодо пропущення строку для подання заяви про прийняття спадщини, у зв`язку з чим йому рекомендовано звернутися до суду для визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. В обґрунтування поважності причин пропуску строку для подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини позивач зазначив, що приблизно із 2000 року він не проживав разом із [PERSON] , жодного зв`язку із ним не підтримував, а тому йому не було відоме ані місце проживання [PERSON] , ані інформація про те, що [PERSON] помер. Про смерть батька позивач дізнався від далеких родичів. Також позивач, починаючи із 2020 року постійно проживає у Португалії. У зв`язку з наведеними обставинами, заяви про прийняття спадщини у визначений статтею 1270 Цивільного кодексу\~України (далі ЦК України) строк позивач не подав. З огляду на наведене, просив суд визначити йому додатковий строк для подання заяви в нотаріальну контору про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , який помер [INFO] , строком на два місяці, після набрання рішенням суду законної сили. Ухвалою судді від 05.06.2025 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі, визначено справу розглядати суддею одноособово за правилами загального позовного провадження, призначено у справі підготовче засідання на 24.06.2025. Ухвалою суду\~від 24.06.2025\~клопотання представника\~позивача -\~адвоката Головацького\~Василя Федоровича\~задоволено.\~Залучено до\~участі у\~справі в\~якості співвідповідача\~ [PERSON] .\~Підготовче засідання\~у цивільній\~справі відкладено\~на 21.07.2025. Ухвалою суду від 21.07.2025 закрито підготовче провадження у справі за позовом [PERSON] до Козівської селищної ради, [PERSON] про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Призначено справу до судового розгляду по суті на 18.08.2025. Ухвалою суду від 18.08.2025, постановленою у судовому засіданні, судове засідання відкладено на 16.09.2025, а в подальшому за клопотанням представника позивача - на 07.10.2025 відповідно до ухвали суду від 16.09.2025. У судове засідання позивач [PERSON] не з`явився, представник позивача адвокат Головацький В.Ф. подав до суду заяву від 06.10.2025, у якій розгляд справи просив проводити без його участі та без участі позивача, позовні вимоги підтримав у повному обсязі та просив задовольнити. У судове\~засідання представник\~відповідача Козівської\~селищної ради\~не з`явився, подав\~відзив на\~позовну заяву від 19.06.2025, у якому при вирішенні даного спору Козівська селищна рада покладається на думку суду, просить розгляд справи здійснювати без участі представника селищної ради (а.с. 61-62). Відповідач [PERSON] у судове засідання не з`явився, подав заяву від 15.09.2025, у якій позовні вимоги [PERSON] про визначення додаткового строку для прийняття спадщини у виді 1/11 частки житлового будинку за адресою: [ADDRESS] визнав повністю, не заперечував щодо їх задоволення. Зазначив, що наслідки визнання позову, відповідно до вимог статті 206 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України) йому відомі та зрозумілі. Справу просив розглядати без його участі (а.с. 88). Відповідно до частини четвертої статті 206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. У зв`язку з неявкою учасників справи, відповідно частини другої статті 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню частково з наступних підстав. Судом встановлено, що [PERSON] , [INFO] є сином [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про народження серії [NUMBER] , виданим повторно 19.06.2024 Козівським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Тернопільському районі Тернопільської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (а.с. 9). [INFO] помер [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , виданим повторно 19.06.2024 Козівським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Тернопільському районі Тернопільської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (а.с. 8). Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина на належне йому на праві власності майно, а саме 1/11 частку житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами за адресою: [ADDRESS] , що належав спадкодавцю на праві спільної часткової власності на підставі свідоцтва про право власності на нерухоме майно серії [NUMBER] від 25.06.2008, виданого на підставі рішення виконавчого комітету Золотослобідської сільської ради від 11.03.2008 №25 (а.с. 13, 14). Заочним рішенням Козівського районного суду Тернопільської області від 12.10.2010 у справі № 2-346/2010 рік, яке набрало законної сили, розірвано шлюб між [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] , який зареєстрований 15.11.1980 Золотослобідською сільською радою Козівського району, за актовим записом №13 (а.с. 10). За змістом акту №12-08 від 02.05.2025 про підтвердження факту непроживання особи без реєстрації, затвердженого старостою Золотослобідського старостинського округу встановлено, що [PERSON] , 1957 року народження, на день смерті [INFO] не проживав і не був зареєстрований за адресою: [ADDRESS] (а.с. 12). Державним нотаріусом Козівської державної нотаріальної контори відмовлено [PERSON] у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті [PERSON] у зв`язку із пропуском строку для подання заяви про прийняття спадщини, що підтверджується листом №16/01-16 від 19.02.2025 (а.с. 11). Судом встановлено, що спадщина у виді 1/11 частки житлового будинку за адресою: [ADDRESS] після смерті [PERSON] ніким не прийнята, що підтверджується матеріалами спадкової справи №189/2022, заведеної до майна померлого [INFO] [PERSON] (а.с. 28-60). Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з наступного. Відповідно до статей 1216, 1217 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Згідно зі статтею 1218\~ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини. За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1270 ЦК України). В силу вимог статті 1268\~ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. За правилами статті 1269\~ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. З матеріалів справи встановлено, що позивач у встановлений законодавством строк до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] не звернувся. За змістом частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої статті 1272\~ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Аналогічний правовий висновок викладено Верховним Судом України у постанові від 23.08.2017 у справі №6-1320цс17, у постановах Верховного Суду від 01.04.2019 у справі №643/3049/16-ц, від 11.11.2020 у справі №750/262/20, від 03.03.2020 у справі №145/148/20. За конкретних\~фактичних обставин\~кожної справи\~пропуск строку\~для прийняття\~спадщини суд\~має оцінювати\~з урахуванням\~тривалості такого\~пропуску та\~загальних засад\~цивільного законодавства,\~як-от\~розумність,\~добросовісність та\~справедливість.Головною ознакою поважних причин такого пропуску є те, що вони унеможливлюють своєчасне звернення із заявою про прийняття спадщини. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Як встановлено судом, [PERSON] є спадкоємцем за законом першої черги після смерті батька [PERSON] , який помер [INFO] . Інших спадкоємців, які б спадкували майно, а саме 1/11 житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами за адресою: [ADDRESS] після смерті [PERSON] немає, що підтверджується матеріалами спадкової справи №189/2022, заведеної до майна померлого [INFO] [PERSON] (а.с. 28-60). Позивач пропустив встановлений законом строк для прийняття спадщини, в обґрунтування причин пропуску такого строку зазначає, що на на час відкриття спадщини із спадкодавцем не проживав та не був зареєстрований, жодних контактів з 2000 року зі спадкодавцем не підтримував, а тому не був обізнаний про факт смерті спадкодавця. Відповідач [PERSON] , який є спадкоємцем за заповітом після смерті [PERSON] , та який успадкував іншу частину спадкового майна, охоплену заповітом, у виді земельних ділянок площею 2,9971 га та площею 0,5385 га, що знаходяться на території Золотослобідської сільської ради Тернопільського району Тернопільської області, таких обставин не заперечив, позовні вимоги визнав. Водночас визнання позову відповідачем, відсутність інших спадкоємців, які претендують на неохоплену заповітом частину спадкового майна, свідчить про те, що права, свободи та інтереси інших осіб не будуть порушені. Позивач в іншому порядку, ніж судовий, не може захистити свої права з метою прийняття спадщини, а завданням судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд та вирішення цивільної справи з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб. Постановлення рішення про задоволення позову є забезпеченням права позивача на справедливий суд відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, що гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, при визначенні цивільних прав і обов`язків особи. Ураховуючи те, що законодавчо не встановлено конкретного переліку поважних причин пропуску строку на подання заяви про прийняття спадщини, такі причини оцінюються судом на власний розсуд, в кожному конкретному випадку та з урахуванням усіх обставин справи, суд дійшов переконання, що позивач з поважних причин пропустив строк для подання заяви про прийняття спадщини. За таких обставин, з метою захисту прав та інтересів позивача у справі, суд дійшов висновку, що позовні вимоги [PERSON] до [PERSON] слід задовольнити та визначити позивачу додатковий строк у два місяці, з дня набрання рішенням суду законної сили, для подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини за заповітом після смерті [PERSON] , який помер [INFO] . При вирішенні позовних вимог позивача до Козівської селищної ради, суд зазначає наступне. Сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач. Позивачем і відповідачем можуть бути фізичні і юридичні особи, а також держава (стаття 48 ЦПК України). Відповідач - це особа, яка, на думку позивача або відповідного правоуповноваженого суб`єкта, порушила, не визнала чи оспорила суб`єктивні права, свободи чи інтереси позивача. Відповідач притягається до справи у зв`язку з позовною вимогою, яка пред`являється до нього. На відміну від позивача, відповідач -це особа, яка, на думку позивача або відповідного правоуповноваженого суб`єкта, порушила, не визнала чи оспорила суб`єктивні права, свободи чи інтереси позивача. Визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи (див. висновки Великої Палати Верховного Суду у постанові від 17.04.2018 у справі № 523/9076/16-ц). Належним відповідачем має бути така особа, за рахунок якої можливо задовольнити позовні вимоги. Суд захищає порушене право чи охоронюваний законом інтерес позивача саме від відповідача (схожі за змістом висновки викладено в постанові Великої Палати Верховного Суду від 25.06.2019 у справі № 910/17792/17). Неналежний відповідач - це особа, притягнута позивачем як відповідач, стосовно якої встановлено, що вона не повинна відповідати за пред`явленим позовом за наявності даних про те, що обов`язок виконати вимоги позивача лежить на іншій особі - належному відповідачеві. Статтею 175\~ЦПК України передбачено, що викладаючи зміст позовної заяви, саме позивач визначає коло відповідачів, до яких він заявляє позовні вимоги. Тобто саме позивач, звертаючись з позовом до суду, визначає коло відповідачів, предмет та підстави позову. Визначення у позові складу сторін у справі (позивача та відповідача) має відповідати реальному складу учасників спору у спірних правовідносинах та має на меті ефективний захист порушених прав (свобод, інтересів) особи, яка вважає, що вони порушені, із залученням необхідного кола осіб, які мають відповідати за позовом. Незалучення до участі у справі особи як співвідповідача за умови наявності обов`язкової процесуальної співучасті є підставою для відмови у задоволенні позову через неналежний суб`єктний склад (правовий висновок, викладений у постановах Верховного Суду від 28.10.2020 у справі № 761/23904/19, від 20.01.2021 у справі 203/2/19). Суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача. Якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі. Після спливу строків, зазначених у частинах першій та другій цієї статті, суд може залучити до участі у справі співвідповідача або замінює первісного відповідача належним відповідачем виключно у разі, якщо позивач доведе, що не знав та не міг знати до подання позову у справі про підставу залучення такого співвідповідача чи заміну неналежного відповідача. Про залучення співвідповідача чи заміну неналежного відповідача постановляється ухвала. За клопотанням нового відповідача або залученого співвідповідача розгляд справи починається спочатку (стаття 51 ЦПК України). Із змісту зазначених норм права вбачається, що залучення у справі співвідповідача і заміна неналежного відповідача належним можливі лише за клопотанням позивача на певній стадії процесу, а саме до закінчення підготовчого провадження у справі. У постановах Верховного Суду від 03.10.2018 у справі № 2516/1356/12-ц (провадження № 61-28938св18) та від 23.11.2022 у справі № 543/459/21 (провадження № 61-30св22) зроблено висновок, що «за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (частина третя статті 1272 ЦК України). Таким чином, позов спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини, про визначення йому додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини порушує права іншого спадкоємця, який спадщину прийняв, а тому належними відповідачами у спорах про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є спадкоємці, які прийняли спадщину. За відсутності таких спадкоємців відповідачем виступає територіальна громада в особі органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини». Отже, позов спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини, про визначення йому додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини порушує права іншого спадкоємця, який спадщину прийняв, а тому належними відповідачами у спорах про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є спадкоємці, які прийняли спадщину (або їх правонаступники, спадкоємці). Лише за їх відсутності відповідачем виступає територіальна громада в особі органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування є відповідачами у справах про визначення додаткового строку для прийняття спадщини у разі відсутності спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття. Як вбачається з матеріалів спадкової справи №189/2022, заведеної до майна померлого [INFO] [PERSON] , у визначений статтею 1270 ЦК України строк [PERSON] 28.09.2022 подав заяву до Козівської державної нотаріальної контори про прийняття спадщини за заповітом після смерті [PERSON] (а.с. 30). Відповідно до свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 27.06.2023 [PERSON] на підставі заповіту, посвідченого 14.08.2015 секретарем Золотослобідської сільської ради Козівського району Тернопільської області Головатою Н.Р., є спадкоємцем майна після смерті [PERSON] , який помер [INFO] (а.с. 58). Отже, [PERSON] є спадкоємцем, що прийняв спадщину після смерті [PERSON] , який помер [INFO] . Ураховуючи вказане, належним відповідачем у даній справі є єдиний спадкоємець, який прийняв спадщину за заповітом, тобто [PERSON] . Водночас пред`явлення позову до неналежного відповідача не є підставою для відмови у відкритті провадження у справі, оскільки заміна неналежного відповідача здійснюється в порядку, визначеному ЦПК України. За результатами розгляду справи суд відмовляє в позові до неналежного відповідача та приймає рішення по суті заявлених вимог щодо належного відповідача (див. постанову Великої Палати Верховного Суду від 17.04.2018 у справі № 523/9076/16-ц). За таких обставин суд дійшов висновку, що Козівська селищна рада є неналежним відповідачем у даному спорі, а тому позовні вимоги [PERSON] до Козівської селищної ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини задоволенню не підлягають. Таким чином, позов [PERSON] слід задовольнити частково.

Outcome: partial