Jurisdiction: civil
Date: 2025-10-02 00:00:00

10.07.2025 [PERSON] звернулася до суду з позовом до [PERSON] , про визнання права власності на майно в порядку спадкування. В позові зазначила, що відповідач є її братом; [INFO] померла їхня мати [PERSON] , після смерті якої відкрилася спадщина, до складу якої входить квартира за адресою: [ADDRESS] , загальна площа 55,79 кв.м., житлова площа 40,3 кв.м. Квартира розташована у житлово-будівельному кооперативі, членом якого був їхній батько [PERSON] , який помер [INFO] . Оскільки батьки перебували в шлюбі, квартира належала їм на праві спільної сумісної власності. Після смерті батька [PERSON] приватним нотаріусом Чернявським В.В. була відкрита спадкова справа, однак свідоцтва про право власності на майно в порядку спадкування спадкоємці не отримували, сама [PERSON] відмовилася від прийняття спадщини після смерті батька. Після смерті матері [PERSON] позивачка як спадкоємець першої черги за законом звернулася до приватного нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після її смерті, але їй було відмовлено, оскільки: а) позивачка не змогла підтвердити факт споріднення через втрату свідоцтва про народження, а отримати повторне свідоцтво у неї не було можливості, оскільки вона народилася у м. Челябінськ, росія; б) правоустановлюючі документи на квартиру були відсутні. Рішенням Хортицького районного суду м. Запоріжжя від 27.05.2025 у справі №\~337/1998/25 встановлено факт родинних відносин, а саме, що позивачка є донькою [PERSON] та [PERSON] . У зв`язку з неможливістю реалізувати право на спадщину в позасудовому порядку позивачка звернулася до суду з позовом, у якому просить визнати за нею право власності на 3/8 частини квартири, в порядку спадкування за законом після смерті матері, виходячи з таких міркувань: після смерті батька частка останнього (1/2) повинна була бути поділена в рівних частках між іншими спадкоємцями першої черги (матір`ю [PERSON] та братом [PERSON] по 1/4 кожному спадкоємцю), оскільки сама позивачка відмовилася від прийняття спадщини; в свою чергу, після смерті матері частка спадщини, яка припадала на останню (1/2 первісно плюс 1/4 як спадщина після смерті чоловіка [PERSON] ) повинна бути поділена в рівних частках між позивачкою та відповідачем (по 3/8 частини кожному). Ухвалою Хортицького районного суду м. Запоріжжя від 16.07.2025 відкрито провадження у справі, призначено підготовче судове засідання. Під час підготовчого провадження від [PERSON] надійшов зустрічний позов, у якому він, пославшись на ті самі обставини, викладені позивачкою у первісному позові, просив визнати за ним право власності на 3/8 квартири, в порядку спадкування за законом після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] ; на 1/4 квартири, в порядку спадкування за законом після смерті [PERSON] , який помер [INFO] . Ухвалою Хортицького районного суду м. Запоріжжя від 14.08.2025 зустрічний позов прийнято до розгляду. Ухвалою Хортицького районного суду м. Запоріжжя від 14.08.2025 та від 17.09.2025 витребувано спадкові справи, відкриті після смерті батьків ( [PERSON] та [PERSON] ). 25.08.2025 від приватного нотаріуса Запорізького міського нотаріального округу Чернявського В.В, надійшла копія спадкової справи, відкритої після смерті [PERSON] 30.09.2025 від приватного нотаріуса Запорізького міського нотаріального округу Чернявського В.В, надійшла копія спадкової справи, відкритої після смерті [PERSON] . 02.10.2025 від представника [PERSON] (відповідача за первісним позовом) надійшла заява про визнання первісного позову. Крім того, у заяві представник [PERSON] просила задовольнити його позовні вимоги (за зустрічним позовом) та розглянути справу за відсутності сторони. 02.10.2025 від представника [PERSON] (відповідача за зустрічним позовом) надійшла заява про визнання зустрічного позову. Крім того, у заяві представник [PERSON] просила задовольнити її позовні вимоги (за первісним позовом) та розглянути справу за відсутності сторони. Суд, розглянувши подані сторонами документи, повно і всебічно з`ясувавши фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються первісний та зустрічний позови, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, вважає, що обидва позови підлягають задоволенню, виходячи з наступних підстав. Відповідно до ч. 3 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Згідно із ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. Як роз`яснив Пленум Верхового Суду України у п. 24 Постанови від 12.06.2009 року № 2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» у разі визнання відповідачем позову, яке має бути безумовним, і якщо таке визнання не суперечить закону й не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб (не відповідача), суд ухвалює рішення про задоволення позову, обмежившись у мотивувальній частині рішення посиланням на визнання позову без з`ясування і дослідження інших обставин справи. Оскільки сторони визнали позовні вимоги одне одного та не заперечували проти їх задоволення, а також з матеріалів справи та зібраних під час підготовчого провадження доказів не вбачається наявність інших спадкоємців або осіб, чиї права та законні інтереси можуть бути порушені судовим рішенням у випадку задоволення позовів, суд дійшов висновку, що позовні вимоги обох сторін підлягають задоволенню в повному обсязі.

Outcome: approved