Jurisdiction: civil
Date: 2025-09-30 00:00:00

16.01.2025 до суду надійшла позовна заява КП «ХТМ» до [PERSON] , [PERSON] , в якій представник позивача [PERSON] просить стягнути з відповідачів на користь КП «ХТМ» заборгованість за послуги опалення та гарячу воду за період з 01.10.2010 по 31.12.2021 у сумі 48\~332, 42 гр., а також судовий збір в розмірі 3028,00 гр. Свої вимоги позивач мотивує тим, що відповідачі зареєстровані за адресою: [ADDRESS] . КП «ХТМ» надає послуги з централізованого опалення та гарячого водопостачання, згідно\~Закону України "Про житлово-комунальні послуги" № 1875-ІV від 24.06.2004 року\~та "Правил надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води", затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 21.07.2005 року № 630. Проте, обов`язку щодо повної та своєчасної сплати за надані послуги відповідачі не здійснюють, що призвело до утворення заборгованості за період з 01.10.2010 по 31.12.2021 у сумі 48\~332, 42 гр. Заочним рішенням Київського районного суду міста Харкова від 23.04.2025 позовні вимоги КП «ХТМ» до [PERSON] , [PERSON] про стягнення боргу задоволено. Стягнуто [PERSON] , [PERSON] заборгованість за період з 01.10.2010 по 31.12.2021 за послуги опалення та гарячу воду в розмірі 48\~332 гр. 42 коп., а також суму сплаченого судового збору в розмірі 3028,00 гр. 12.06.2025\~відповідач [PERSON] звернулась до суду з заявою про перегляд заочного рішення, в обґрунтування заяви зазначила, заявлені КП «ХТМ» в позовній заяві вимоги необґрунтовані, суперечать нормам чинного законодавства та не відповідають дійсним обставинам справи. Зазначає, що заочне рішення суду вона отримала 28.05.2025 року. Вважає, що позивачем заявлені позовні вимоги, з порушенням строків давності, а тому в задоволенні позовних вимог необхідно відмовити. Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 29.07.2025 заяву відповідача задоволено, заочне рішення Київського районного суду м. Харкова №953/397/25, 2/953/1182/25 від 23.04.2025 скасовано, справу призначено до розгляду за правилами спрощеного провадження. Представник позивача в судове засідання не з`явилась, надала до суду заяву з проханням слухати справу за її відсутності, позовні вимоги підтримала в повному обсязі. Зазначила, що розрахунок заборгованості з урахуванням строків позовної давності за період з 02.04.2017 по 31.12.2021 складає 41944, 72 гр. Відповідачі [PERSON] , [PERSON] в судовому засіданні просили ухвалити нове рішення з урахуванням строків давності, а також врахувати квитанції про сплату [PERSON] заборгованості. Відповідач [PERSON] надала додаткові пояснення, в яких зазначила, що неодноразово з боку КП ХТМ було порушено вимоги Постанови Кабінету Міністрів України "Про затвердження Правил надання послуги з постачання теплової енергії і типових договорів про надання послуги з постачання теплової енергії" від 21.08.2019р. №830, також ПКМУ "Про затвердження Правил надання послуги з постачання гарячої води та типових договорів про надання послуги з постачання гарячої води" від 11.12.2019 р. №1182 щодо надання комунальних послуг у відповідності до норм та стандартів, встановлених чинним законодавством, у зв`язку з чим вона неодноразово зверталася з відповідними скаргами. З боку КП «Харківські теплові мережі» їй надавалися комунальні послуги з порушенням державних стандартів та нормативів. Крім того, у 2009 році її квартиру було затоплено (до того ж таке затоплення відбулося не один раз, а тричі), що підтверджується відповідним висновком з Департаменту житлового господарства. Затоплення було внаслідок прориву відсікаючого крану труби теплопостачання, що як раз і сталося внаслідок неякісного надання послуг з боку КП «Харківські теплові мережі». До своїх пояснень долучила квитанції про часткову оплату заборгованості та акти-претензії про неналежне надання або ненадання послуг. Суд, дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення відповідачів, вважає, що позов підлягає частковому задоволенню з наступних підстав. Приписами ст. ст. 12, 81 ЦПК України встановлено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Судом встановлено, що відповідачі [PERSON] , [PERSON] зареєстровані за адресою: [ADDRESS] та є абонентами КП "Харківські теплові мережі", відкрито особовий рахунок № [NUMBER] . У зв`язку з невиконанням відповідачами обов`язку щодо сплати комунальних послуг за період з 01.10.2010 по 21.12.2021 утворилась заборгованість у розмірі 48332,42 гр. У відповідності до ст. 67 ЖК України плата за комунальні послуги (водопостачання, газ, електричну і теплову енергію й ін. послуги) визначається за затвердженими у встановленому порядку тарифами. Відповідно до ст. 162 ЖК України плата за комунальні послуги береться крім квартирної плати за затвердженими в установленому порядку тарифами. Строки внесення квартирної плати і плати за комунальні послуги визначаються угодою сторін. Наймач зобов`язаний своєчасно вносити квартирну плату і плату за комунальні послуги. Згідно з ч. 1 ст. 12 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» передбачено, що надання житлово-комунальних послуг здійснюється виключно на договірних засадах. Відповідно до ч. 1 ст. 9 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» № 2189-VIII споживач здійснює оплату за спожиті житлово-комунальні послуги щомісяця, якщо інший порядок та строки не визначені відповідним договором. Споживач не звільняється від оплати житлово-комунальних послуг, отриманих ним до укладення відповідного договору. Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 7 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» споживач зобов`язаний оплачувати надані житлово-комунальні послуги за цінами/тарифами, встановленими відповідно до законодавства, у строки, встановлені відповідними договорами. Частиною 6 статті 19 Закону України «Про теплопостачання» передбачено, що споживач повинен щомісячно здійснювати оплату теплопостачальній організації за фактично отриману теплову енергію. За змістом ч. 3 ст. 24 Закону України «Про теплопостачання» послуга з централізованого водовідведення надається згідно з умовами договору, що укладається з урахуванням особливостей, визначених цим Законом, та вимогами правил надання послуг з централізованого водовідведення, що затверджуються Кабінетом Міністрів України, якщо інше не передбачено законом. Відповідно до ст. ст. 150, 156, 162 ЖК України власник житлового будинку (квартири), а також члени його сім`ї також зобов`язані утримувати квартиру, сплачувати за комунальні послуги за затвердженими тарифами. Відповідно до ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу. Згідно ч. 1 ст. 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Згідно ст. 64 ЖК України наймачі несуть рівні обов`язки по сплаті комунальних послуг, повнолітні члени сім`ї несуть солідарну з наймачем майнову відповідальність за зобов`язаннями, що випливають із зазначеного договору. Постачання теплової енергії на потреби опалення у багатоквартирні будинки м. Харкова КП «ХТМ» здійснює на підставі розпоряджень Харківського міського голови про початок та кінець опалювальних сезонів, а на потреби гарячого водопостачання протягом року. Таким чином, КП «Харківські теплові мережі» виконало свої зобов`язання щодо надання комунальних послуг з постачання теплової енергії та гарячої води. Згідно зі ст. 526ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Відповідно до статті 530ЦК України якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Зобов`язання, строк (термін) виконання якого визначений вказівкою на подію, яка неминуче має настати, підлягає виконанню з настанням цієї події. Споживачі зобов`язані оплатити житлово-комунальні послуги, якщо вони фактично користувалися ними. Факт відсутності договору про надання житлово-комунальних послуг сам по собі не може бути підставою для звільнення споживача від оплати послуг у повному обсязі. Аналогічний висновок викладений у постановах Верховного Суду від 20 квітня 2016 року у справі № 6-2951цс15, від 26 вересня 2018 року у справі № 750/12850/16-ц, від 06 листопада 2019 року у справі № 642/2858/16, від 07 липня 2020 року у справі № 7128916/17-ц, від 20 листопада 2024 у справі № 463/6799/18. Недотримання вимог законодавства щодо належного виконання зобов`язання призводить до порушення зобов`язань. Разом з тим, відповідно до ст. ст. 256, 257 ЦК України позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу. Загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки. Відповідно до статті 253 ЦК України перебіг строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок. Згідно з ч. ч. 1, 5 ст. 261 ЦК України перебіг позовної давності починається від дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила. За зобов`язаннями з визначеним строком виконання перебіг позовної давності починається зі спливом строку виконання. Ч.ч. 3, 4, 5 ст. 267 ЦК України передбачено, що позовна давність застосовується судом лише за заявою сторони у спорі, зробленою до винесення ним рішення. Сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови у позові. Якщо суд визнає поважними причини пропущення позовної давності, порушене право підлягає захисту. Зважаючи на те, що відповідачем зазначено про застосування строку позовної давності, суд вважає за необхідне на підставі ч. 3 ст. 267 ЦК України застосувати трирічний строк позовної давності. Разом з тим, Постановою Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 року № 211 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID 19, спричиненої коронавірусом SARS-COV-2» (із змінами і доповненнями, внесеними постановами Кабінету Міністрів України) введено з 12 березня 2020 року на всій території України карантин. Було запроваджено обмежувальні заходи щодо протидії поширенню коронавірусу СOVID-19, які безпосередньо впливають на виконання державою своєї соціальної, економічної, правозахисної функцій, було введено певні обмеження прав та свобод людини і громадянина. Строк карантину неодноразово продовжувався. Законом України № 530-ІХ від 17 березня 2020 року «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на запобігання виникненню і поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)» введення карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України, віднесено до форс-мажорних обставин (частина 2 статті 14-1 Закону України «Про торгово-промислові палати»). Законом України від 30.03.2020 №540-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID- 19)» розділ «Прикінцеві та перехідні положення» ЦК України доповнено, зокрема, пунктом 12 такого змісту: «Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 257, 258, 362, 559, 681, 728, 786, 1293 цього Кодексу, продовжуються на строк дії такого карантину». Зазначений Закон України від 30.03.2020 №540-IX набрав чинності 02.04.2020. У пункті 12 розділу «Прикінцеві та перехідні положення» ЦК України у редакції Закону України від 30 березня 2020 року № 540-IX перелічені всі статті цього Кодексу, які визначають строки позовної давності. І всі ці строки продовжено для всіх суб`єктів цивільних правовідносин на строк дії карантину у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19). У спірних правовідносинах обов`язок споживачів сплачувати за надані позивачем послуги є щомісячним. Отже, позовна давність до вимог про стягнення заборгованості, що існували в межах трирічного строку до дня набрання чинності згаданим Законом № 540-1X - 02 квітня 2020 року, тобто зі строком виконання з 02 квітня 2017 року, вважається такою, що не спливла. Постановою Кабінету Міністрів України № 651 від 27 червня 2023 року «Про відміну на всій території України карантину, встановленого з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-COV-2» відмінено з 24 години 00 хвилин 30 червня 2023 року на всій території України карантин, встановлений з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-COV-2. Разом з тим, з 24 лютого 2022 року дотепер в України діє воєнний стан, підставами якого є Указ Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затверджений Законом України від 24 лютого 2022 року № 2102-ІХ (з наступними змінами). Пунктом 19 Прикінцевих та перехідних положень Цивільного кодексу України, в редакції станом на дату подання позову, визначено що у період дії воєнного стану в Україні, введеного Указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 64/2022, затвердженим Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 2102-IX, перебіг позовної давності, визначений цим Кодексом, зупиняється на строк дії такого стану. Закон України від 15 березня 2022 року №2120-IX «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо дії норм на період дії воєнного стану» набрав чинності 17 березня 2022 року. Доцільно зазначити, що на цей час перебіг строків позовної давності відновлено. Так, згідно з Законом України «Про внесення зміни до розділу «Прикінцеві та перехідні положення» Цивільного кодексу України щодо поновлення перебігу позовної давності» № 4434-ІХ від 14.05.2025 пункт 19 Прикінцевих та перехідних положень Цивільного кодексу України - виключено. Цей Закон набрав чинності через три місяці з дня, наступного за днем його опублікування - 04.09.2025, а отже саме з цієї дати перебіг позовної давності поновлено. Позовна заява подана до набрання чинності Законом України № 4434-ІХ від 14.05.2025. Отже, до спірних правовідносин слід застосувати строк позовної давності з урахуванням положень Закону України від 30.03.2020 №540-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID- 19)»(щодо подовження строку позовної давності) та Закону України від 1503.2022 №2120-IX «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо дії норм на період дії воєнного стану(щодо зупинення перебігу позовної давності) та задовольнити позовні вимоги за період з 02.04.2017 року по 31.01.2021 року, що становить 41944,72 грн. В задоволенні позовних вимог за період з жовтня 2010 року по березень 2021 року слід відмовити. Щодо тверджень відповідача, в обґрунтування заперечень проти позовних вимог, про надавання послуг не в повному обсязі, без належної якості, зокрема стосовно того, що її квартиру було затоплено тричі, рівень температури повітря в приміщенні падав до 10-11 градусів, то суд звертає увагу що ці питання не були предметом позову, відповідачем не було заявлено зустрічних позовних вимог, при цьому відповідач не позбавлений права звернутись до суду за захистом своїх порушених прав, шляхом подання до суду позовної заяви про відшкодування моральної та матеріальної шкоди. У випадку отримання офіційної відмови у задоволенні вимог щодо перерахунку, відповідач також має право оскаржити дане рішення, шляхом звернення до суду з позовною заявою. Розрахунок заборгованості складений Відповідачем не може бути прийнятий до уваги оскільки не підтверджений належними доказами ( рахунками складеними\~Позивачем та\~квитанціями про\~оплату таких\~рахунків Відповідачем ). Надані Відповідачем квитанції є вибірковими та свідчать лише про часткові оплати за окремі періоди користування послугами гарячого водопостачання (зазначені Відповідачем оплати включені в розрахунок боргу, що складений Позивачем). Крім того, згідно з ч. 1 ст.141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Встановлено, що КП «Харківські теплові мережі» сплатив судовий збір в розмірі 3028 грн., що підтверджується платіжним дорученням № 14882 від 08.10.2024 року. Судом позовні вимоги задоволені на 86,78%, отже судовий збір підлягає стягненню у сумі 2627,70 грн., що становить 86,78 % від 3028 грн.

Outcome: partial