Jurisdiction: civil
Date: 2025-10-07 00:00:00

21 березня 2024 року до суду надійшла позовна заява [PERSON] до [PERSON] , [PERSON] та Територіальної громади міста Києва в особі Київської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті батька - [PERSON] . Позивач просить визначити йому додатковий строк терміном у три місяці з дня набрання рішенням суду законної сили для подачі заяви про прийняття спадщини після померлого [PERSON] . Свої вимоги позивач обґрунтовує тим, що [INFO] помер його батько - [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть. Після його смерті відкрилася спадщина на 21/100 частину житлового будинку [ADDRESS] , який належав спадкодавцю на підставі договору купівлі-продажу, посвідченого 05.08.1986 Дев`ятою київською державною нотаріальною конторою. Заповіту померлий не залишив, тому спадкоємцями першої черги за законом є сини - [PERSON] , [PERSON] та дружина - [PERSON] . 27 жовтня 2022 року приватним нотаріусом Антроповим О.Ю. була заведена спадкова справа № 15/2022. У цей же день мати та брат позивача подали заяви про відмову від прийняття спадщини. Позивач, вважаючи, що він прийняв спадщину фактично, оскільки був зареєстрований разом із померлим батьком за однією адресою, не звертався до нотаріуса із заявою протягом шести місяців після смерті батька. 15 березня 2024 року представником позивача було подано нотаріусу заяву про видачу свідоцтва про право на спадщину, проте постановою нотаріуса від 15.03.2024 №34/02-31 йому відмовлено у вчиненні нотаріальної дії через пропуск строку для прийняття спадщини. При цьому нотаріус встановив, що на день смерті батько позивача не був зареєстрований за вказаною адресою, оскільки був знятий з реєстрації ще у 2004 році. Позивач зазначає, що не знав про зняття батька з реєстрації місця проживання, був переконаний у спільній реєстрації та вважав, що прийняв спадщину у порядку ч. 3 ст. 1268 ЦК України. Саме з цих підстав він просить суд визначити йому додатковий строк у три місяці для подання заяви про прийняття спадщини після смерті батька. 21.03.2024 згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, вищезазначену справу було передано до провадження головуючому судді Букіної О.М. 03.04.2024 до суду надійшли інформаційні довідки про задеклароване/зареєстроване місце проживання відповідачів. 04.04.2024 ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва відкрито провадження в цивільній справі та призначено справу до розгляду в підготовчому засіданні за правилами загального позовного провадження. 16.05.2024 від відповідача [PERSON] надійшла заява в якій вона підтримала позовні вимоги в повному обсязі та просила проводити розгляд справи без її участі. 16.05.2024 від відповідача [PERSON] надішла заява в якій він позовні вимоги підтримав в повному обсязі та просив задовольнити. Розгляд справи просив проводити без його участі. 20.05.2024 від представиника позивача [PERSON] - [PERSON] надішла заява в якій вона позов підтримала в повному обсязі, просила задовольнити. Просила проводити розгляд справі без її участі та без участі позивача. 20.05.2024 ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва у приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Антропова Олексія Юрійовича витребувано належним чином завірену копію матеріалів спадкової справи, заведеної за №15/2022 після смерті [PERSON] , який помер [INFO] . 11.09.2024 ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва закрито підготовче провадження та призначено справу за позовом [PERSON] до [PERSON] , [PERSON] , Територіальної громади міста Києва в особі Київської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, до судового розгляду по суті. 04.06.2025 від представника відповідача Київської місько ради - Городюк Ю.В. надійшов відзив на позовну заяву, в якій вона просить суд ухвалити рішення згідно норм чинного законодавства виходячі з доказів наявних в матеріалах справи. Просить проводити розгляд справи за відсутності представника Київської міської ради. У судове засідання сторони не з`явилися, про дату, час і місце розгляду справи були повідомлені належним чином. У матеріалах справи наявні заяви учасників, у яких вони не заперечують проти розгляду справи за їх відсутності. Відповідно до частини третьої статті 223 Цивільного процесуального кодексу України, неявка належним чином повідомлених учасників справи не перешкоджає розгляду справи. З огляду на викладене, суд вважає за можливе провести розгляд справи за відсутності сторін по справі, оскільки їх неявка не перешкоджає розгляду справи по суті. Відповідно до ч.3 ст.12 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, тобто обов`язок доказування покладений на сторони. Дослідивши та оцінивши письмові докази по справі у їх сукупності, суд приходить до висновку про відмову в задоволенні позовних вимог з наступних підстав. Судом встановлено, що [INFO] помер [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть [NUMBER] , видане 31 грудня 2021 року відділом ЗАГС Галле(Заале). Також встановлено, що [PERSON] є сином померлого [PERSON] . Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина на нерухоме майно, а саме 21/100 частини жилого будинку [ADDRESS] , що на праві власності зарестрована за спадкодавцем на підставі договору купівлі-продажу, посвідченого Дев?ятою київською державною нотаріальною конторою 05 серпня 1986 року за реєстровим № 2-6420, зареєстрованого в Київському міському бюро технічної інвентаризації 06.07.1986 за реєстровим №27014, дублікат якого видано Київським державним нотаріальним архівом 13 червня 2023 року за реєстровим № 1-208. 27 жовтня 2022 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Антроповим О.Ю., заведено спадкову справу після померлого [INFO] [PERSON] за № 15/2022 27 жовтня 2022 року, [PERSON] та [PERSON] надали нотаріусу Київського міського нотаріального округу Антропову О.Ю. заяви про відмову від прийняття спадщини після померлого [PERSON] . 15 березня 2024 року представником позивача, [PERSON] до приватного нотаріуса подано заяву, про видачу [PERSON] свідоцтва про право на спадщину за законом на нерухоме майно, що залишилося після смерті його батька [PERSON] , який помер [INFO] . 15 березня 2024 року постановою № 34/02-31 [PERSON] відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті [PERSON] , який помер [INFO] у зв?язку з пропуском строку для прийняття спадщини. Згідно з ч. 1 ст. 1270 ЦК України, передбачено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Статтею 1272 ЦК України визначено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ст. 1222, ч.1 ст. 1220, ч. 1 ст. 1270 ЦК України). Спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її (ч. 1 ст. 1268 ЦК України). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК України). Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Тобто право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття й закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Ураховуючи викладене, правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Якщо ж у спадкоємця перешкод не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про спадкову масу та про смерть спадкодавця, то положення ч. 3 ст. 1272 ЦК України не застосовуються. Зазначена правова позиція висловлена Верховним Судом України у постановах від 04.11.2015 року (справа №6-1486цс15) та від 26 вересня 2012 року (справа № 6-85цс12). Враховуючи обставини справи та надані матеріали, суд встановив, що позивач був обізнаний про смерть свого батька - [PERSON] , однак на момент його смерті спільно з ним не проживав, оскільки згідно зі свідоцтвом про смерть, останній помер у місті Галле (Федеративна Республіка Німеччина) де проживав там тривалий час , у той час як позивач проживав за адресою: [ADDRESS] . Доказів, які б підтверджували факт спільного проживання позивача зі спадкодавцем на день відкриття спадщини, суду не надано та матеріали справи не містять. Отже, застосування положень частини третьої статті 1268 Цивільного кодексу України є неможливим, оскільки вони передбачають презумпцію прийняття спадщини лише за умови фактичного спільного проживання спадкоємця зі спадкодавцем на час відкриття спадщини. Як свідчать матеріали справи, позивач у встановлений законом шестимісячний строк із заявою про прийняття спадщини не звернувся, а лише 15 березня 2024 року його представником - [PERSON] подано до нотаріуса заяву про видачу [PERSON] свідоцтва про право на спадщину за законом на нерухоме майно після смерті [PERSON] . Доводи зазначені позивачем про наявність поважних причини пропуску строку для подання заяви на прийняття спадщини, а саме те, що він не знав про зняття батька з реєстрації місця проживання та був переконаний у спільній реєстрації з ним за адресою спадкового нерухомого майна та вважав себе таким, що прийняв спадщину у порядку частини третьої статті 1268 Цивільного кодексу України, суд вважає необґрунтованими та такими, що не свідчать про наявність об`єктивних, непереборних чи істотних труднощів для подання заяви на прийняття спадщини в межах строків визначених ЦК України. Разом з цим, суд констатує факт усвідомлення позивачем його права на спадкування за законом як спадкоємця першої черги спадкування та враховуючи те, що за даних умов останнім не вжито жодних активних дій щодо прийняття спадщини протягом передбаченого ЦК України строку, також не свідчить про виникнення в нього об`єктивних обставин, які унеможливили або істотно ускладнили йому своєчасне звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини у відведений ЦК України строк. З огляду на викладене вище та аналізуючи матеріали справи на відповідність їх нормам матеріального права, суд приходить до висновку, що позов є необґрунтованим та таким, що задоволенню не підлягає. На підставі викладеного та

Outcome: dismissed