Jurisdiction: civil
Date: 2025-10-07 00:00:00

29.08.2025 [PERSON] та [PERSON] звернулися до суду з позовом про визнання за ними в порядку спадкування за законом та за заповітом відповідно права власності на житловий будинок садибного типу з господарськими будівлями та спорудами, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] . Підставою для звернення до суду з цим позовом є неможливість оформлення частини спадщини через відсутність документів, які підтверджують право власності спадкодавця на нерухоме майно, у зв`язку з чим нотаріус відмовив спадкоємцям у видачі свідоцтв про право на спадщину (постанова № 49/02-31 від 04.06.2025) (а. с. 45). Ухвалою суду від 02.09.2025 (а. с. 60, 61) позовну заяву [PERSON] \~та [PERSON] \~прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі. Вказаною ухвалою, за клопотанням позивачів, з Державного нотаріального архіву Вінницької області витребувано спадкову справу № 257/2002, заведену до майна померлого [INFO] [PERSON] , та в приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Заїзжай К.М. спадкову справу № 19/2023, заведену до майна померлої [INFO] [PERSON] . Копії спадкових справ надійшли до суду 16.09.2025 та 06.10.2025. Позивачі та представник позивача у підготовче судове засідання не з`явилися; у п. 4 прохальної частини позовної заяви (а. с. 3) просять справу розглядати у їх відсутність. Відповідач копію ухвали про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі від 02.09.2025 та додані до неї матеріали отримав 02.09.2025, що підтверджується відповідною довідкою, складеною відповідальним працівником суду (а. с. 63); відзиву до суду не подав; у підготовче судове засідання представник відповідача не з`явився. 29.09.2025 до суду надійшла заява відповідача № 02-13/2594 від 29.09.2025 (а. с. 104), у якій він позовні вимоги визнає, не заперечує проти їх задоволення; просить справу розглянути без участі представника відповідача - Мурованокуриловецької селищної ради. З врахуванням положень ч. 1 ст. 198 і ч. 3 ст. 211 Цивільного процесуального кодексу України (у тексті - ЦПК України) суд проводить підготовче судове засідання за відсутності сторін на підставі наявних у справі матеріалів. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Враховуючи, що відповідач визнає позовні вимоги, і таке їх визнання відповідає закону, не порушує будь-чиї права чи законні інтереси, суд вважає за можливе, на підставі ч. 3 ст. 200 ЦПК України, за результатами підготовчого провадження ухвалити у цій справі рішення. Дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши у відповідності з нормами законодавства обставини, на яких вони ґрунтуються, з`ясувавши на їх основі правовідносини, що виникли, проаналізувавши законодавчі акти, які їх регулюють, суд встановив наступне та дійшов таких висновків. Свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , виданим 08.01.2001 виконавчим комітетом Роздолівкої сільської ради Мурованокуриловецького району Вінницької області (а. с. 12) підтверджується, що [PERSON] помер [INFO] в с. Перекоринці Могилів-Подільського (колишнього - Мурованокуриловецького) району Вінницької області. Згідно з ч. ч. 1, 2 ст. 1220 Цивільного кодексу України (у тексті - ЦК України) внаслідок смерті особи або оголошення її померлою відкривається спадщина. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу). До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (ст. 1218 ЦК України). Архівним витягом Мурованокуриловецького архівосховища архівного відділу Могилів-Подільської районної державної адміністрації Вінницької області від 23.06.2025 № 752 (а. с. 25) підтверджується, що рішенням виконавчого комітету Роздолівської сільської ради народних депутатів від 19.05.1994 № 24 [PERSON] передано на приватизацію присадибну земельну ділянку в с. Перекоринці загальною площею 0,85 га, з яких 0,25 га - для обслуговування жилого будинку, 0,60 га - для ведення підсобного господарства. Рішенням виконавчого комітету Мурованокуриловецької районної ради народних депутатів від 16.06.1988 № 108 «Про оформлення права особистої власності на будинки, що належать окремим громадянам в селах Мурованокуриловецького району» (а. с. 27) вирішено оформити право особистої власності на житлові будинки, що розташовані в селах Мурованокуриловецького району Вінницької області, у тому числі с. Перекоринці Роздолівської сільської ради народних депутатів. Технічним паспортом на будинок садибного типу з господарськими будівлями та спорудами, виготовленим комунальним підприємством «Могилів-Подільське міжрайонне бюро технічної інвентаризації» Вінницької обласної ради 16.07.2025 (а. с. 28 - 31) підтверджується, що житловий будинок [ADDRESS] є будинком садибного типу, який побудовано у 1960 році, а господарські будівлі та споруди побудовано у період 1962 - 1991 років. Довідкою комунального підприємства «Могилів-Подільське міжрайонне бюро технічної інвентаризації» Вінницької обласної ради № 257 від 22.08.2025 (а. с. 26) підтверджується проведення інвентаризації житлового будинку з надвірними будівлями та спорудами по [ADDRESS] (а. с. 26). Факт реєстрації, належності і користування [PERSON] (голова двору) житловим будинком [ADDRESS] підтверджується довідкою Мурованокуриловецької селищної ради Могилів-Подільського району Вінницької області № 954 від 01.07.2025 (а. с. 21) та інформацією з погосподарських книг (а. с. 22 - 24), згідно яких головою домогосподарства по [ADDRESS] був [PERSON] . Спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб - спадкоємців (ч. 1 ст. 1216 ЦК України). Спадщина відкривається\~внаслідок смерті\~особи або\~оголошення її\~померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу) (ч. ч. 1, 2 ст. 1220 ЦК України). Право спадкування мають особи, визначені у заповіті, і це право у них виникає у день відкриття спадщини (ч. ч. 1, 3 ст. 1223 ЦК України). На випадок своєї смерті [PERSON] склав заповіт (а. с. 15), посвідчений 18.04.1997 секретарем виконавчого комітету Роздолівської сільської ради Мурованокуриловецького району Вінницької області, який зареєстрований в реєстрі за № 30. Даним заповітом все своє майно, де б воно не було і з чого б воно не складалось і, взагалі, все те, що буде належати [PERSON] на день його смерті і на що він законом матиме право, заповів в рівних долях своїм дітям [PERSON] (після зміни імені (прізвища) - [PERSON] ) та [PERSON] . Наявність і чинність цього заповіту підтверджується витягом зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) № 17111155 від 05.11.2008 (а. с. 82). Спадкоємець за\~заповітом чи\~за законом\~має право\~прийняти спадщину\~або не\~прийняти її (ч. 1 ст. 1268 ЦК України). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це особі відповідного органу місцевого самоврядування, заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК України). Матеріалами спадкової справи № 257/2002 підтверджується, що [PERSON] та [PERSON] (після зміни імені (прізвища) - [PERSON] ) спадщину прийняли, подавши нотаріусу відповідну заяву (а. с. 69). Свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , виданим Голосіївським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) 09.12.2023 (а. с. 13) підтверджується, що [INFO] в м. Фастів Київської області померла [PERSON] . Як вбачається з інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) № 75181127 від 19.12.2023 (а. с. 46 - 61 спадкової справи № 19/2023 до майна померлої [INFO] [PERSON] (у тексті - спадкова справа № 19/2023) спадкодавець [PERSON] на випадок своєї смерті заповіту не складала, тобто правом, передбаченим ст. 1233 ЦК України, особисто розпорядитися належним їй майном, не скористалася. Відповідно до статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Не допускається\~прийняття спадщини\~з умовою\~чи із\~застереженням. Спадкоємець,\~який постійно\~проживав разом\~із спадкодавцем\~на час\~відкриття спадщини,\~вважається таким,\~що прийняв\~спадщину,\~якщо протягом\~строку,\~встановленого статтею\~1270\~цього Кодексу,\~він не\~заявив про\~відмову від\~неї. Малолітня, неповнолітня, недієздатна особа, а також особа, цивільна дієздатність якої обмежена, вважаються такими, що прийняли спадщину, крім випадків, встановлених частинами другою - четвертою статті 1273 цього Кодексу. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини (ч. 1 ст. 1222 ЦК України). Спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово (ч. 1 ст. 1258 ЦК України). У першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки (ст. 1261 ЦК України). Свідоцтвом про народження (а. с. 19) та свідоцтвом про одруження (а. с. 20) підтверджується, що позивач [PERSON] є дочкою померлої [PERSON] , а тому має право спадкувати за законом у першій черзі спадкоємців. Матеріалами спадкової справи № 19/2023 підтверджується, що [PERSON] спадщину прийняла, тобто подала нотаріусу відповідну заяву (а. с. 10). Чоловік померлої [PERSON] [PERSON] від прийняття спадщини відмовився на користь їх дочки [PERSON] . З витягу зі Спадкового реєстру (спадкові справи) № 17111187 від 05.11.2008 (а. с. 83), інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) № 75180882 від 19.12.2023 (а. с. 12 - 45 спадкової справи № 19/2023); витягів про реєстрацію у Спадковому реєстрі № 17127072 і № 17127127 від 05.11.2008 (а. с. 96, 97), постанови приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Заїжджай К.М. про відмову у вчиненні нотаріальної дії № 49/02-31 від 04.06.2025 (а. с. 45) вбачається, що спадкування після смерті [PERSON] відбувається за заповітом у межах спадкової справи № 257/2002 (а. с. 67 - 98), заведеної 29.04.2002 на підставі заяви [PERSON] та [PERSON] (після\~зміни імені\~(прізвища)\~-\~ [PERSON] ) про прийняття спадщини (а. с. 69). Спадкування після смерті [PERSON] відбувається за законом у межах спадкової справи № 19/2023, заведеної 19.12.2023 на підставі заяви [PERSON] № 80 про відмову від прийняття спадщини (а. с. 5). Цього ж дня дочка [PERSON] [PERSON] подала нотаріусу заяву № 81 про прийняття спадщини (а. с. 10). Згідно довідки комунального підприємства «Могилів-Подільське міжрайонне бюро технічної інвентаризації» Вінницької обласної ради № 257 від 22.08.2025 (а. с. 26) право власності на житловий будинок [ADDRESS] станом на 31.12.2012 не зареєстровано. Постанова приватного нотаріуса\~Київського міського\~нотаріального округупро відмову у вчиненні нотаріальної дії № 49/02-31 від 04.06.2025 (а. с. 45) не містить відомостей про реєстрацію у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно права власності на будинок садибного типу з господарськими будівлями та спорудами за адресою: [ADDRESS] . Фактом відсутності\~державної реєстрації\~права власності\~на житловий\~будинок садибного\~типу з\~господарськими будівлями\~та спорудами,\~постановою приватного\~нотаріуса Київського\~міського нотаріального\~округупро відмову у вчиненні нотаріальної дії підтверджується, що іншим чином, окрім судового порядку, захистити свої права спадкоємців позивачі не зможуть. Право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності чи необґрунтованість активів, які перебувають у власності, не встановлені судом (ч. ч. 1, 2 ст. 328 ЦК України). Власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності (ч. 1 ст. 392 ЦК України). Таким чином, позивачі довели факт смерті спадкодавця, склад спадкового майна, своє право на спадкування за заповітом та за законом, факт прийняття ними спадщини. Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду у постанові від 22.09.2021 по справі № 227/3750/19 (провадження № 61-16069св20) висловив наступну правову позицію у подібних правовідносинах: «Відповідно до частини першої статті 1297 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов`язаний звернутися за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно до нотаріуса, який відповідно до вимог статті 68 Закону України «Про нотаріат» при видачі свідоцтва про право на спадщину за законом перевіряє факт смерті спадкодавця, час і місце відкриття спадщини, наявність підстав для закликання до спадкоємства за законом осіб, які подали заяву про видачу свідоцтва та склад спадкового майна. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину, особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження. Визнання права власності на спадкове майно в судовому порядку є винятковим способом захисту, що має застосовуватися, якщо існують перешкоди для оформлення у нотаріальному порядку». Враховуючи наведене, а також обставину, що відповідач визнав позовні вимоги і таке визнання відповідає закону, не порушує права чи законні інтереси інших осіб, відсутність іншого способу захисту спадкоємцями своїх прав, суд вважає\~за необхідне\~визнати за\~ [PERSON] \~та [PERSON] право власності на спадкове майно,а саме: житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] . У постанові від 22.01.2020 в справі № 243/6275/16-ц (провадження № 61-42813св18) Верховний Суд в складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду зробив такий висновок щодо застосування ч. 2 ст.\~367\~і статті\~1278\~ЦК України: «Якщо спадкодавець склав заповіт і в ньому не зазначив частки спадкоємців, вони вважаються рівними». Враховуючи наведене,\~а також\~обставину,\~що відповідач\~визнав позов\~і не\~заперечує проти\~його задоволення;\~таке визнання\~позову не\~суперечить вимогам\~закону і\~не порушує\~права,\~свободи та\~інтереси інших\~осіб,\~суд прийшов\~до висновку,\~що за\~позивачами необхідно\~визнати в\~порядку спадкування\~за заповітом\~ [PERSON] \~і за\~законом [PERSON] \~право власності\~кожного на\~1/2\~частину житлового\~будинку садибного\~типу з\~господарськими будівлями\~та спорудамипо [ADDRESS] , який успадковується після смерті [PERSON] . Відповідно до п. 6 ст. 264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує, як розподілити між сторонами судові витрати. Судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи (ч. 1 ст. 133 ЦПК України). Позивачі при зверненні до суду з цим позовом сплатили судовий збір по 1212,00 грн. кожен (а. с. 48, 49). Відповідно до ч. 1 ст. 142 ЦПК України у разі укладення мирової угоди до прийняття рішення у справі судом першої інстанції, відмови позивача від позову, визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті суд у відповідній ухвалі чи рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову. Разом з тим, позивачами не заявлено клопотання про повернення їм 50 відсотків сплаченого ними судового збору у зв`язку з визнанням відповідачем позову. Доказів понесення будь-яких витрат відповідачем при розгляді даної справи суду не надано.

Outcome: approved