Jurisdiction: civil
Date: 2025-10-05 00:00:00

\~ \~ \~ \~Позивач АТ «Універсал Банк» звернувся до суду з позовом до. про стягнення заборгованості за договором кредиту посилаючись на те, що 27.05.2024 року відповідач [PERSON] звернулася до АТ «Універсал Банк» з\~метою відкриття\~поточного рахунку\~№ [NUMBER] \~та встановлення\~кредитного ліміту\~на суму,\~вказану у\~Мобільному додатку,\~у зв`язку\~з чим\~підписала анкету-заяву із застосуванням цифрового власноручного підпису, пройшовши в Мобільному додатку Monobank реєстрацію. \~ \~ \~ \~Також зазначають, що 27.05.2024 року між АТ «Універсал Банк» та \~ \~ \~ \~ [PERSON] було укладено електронний договір про надання банківських послуг, на підставі якого відповідачу було відкрито поточний рахунок № [NUMBER] з встановленням ліміту використання кредиту у розмірі 8000 грн. \~ \~ \~ \~Вказують, що відповідач підтвердила свою згоду на те, що підписана анкета-заява разом з Умовами, Тарифами та Таблицею обчислення вартості кредиту та Паспортом споживчого кредиту, які викладені на банківському сайті, складають між нею та Банком Договір надання банківських послуг. Також вказують, що банком свої зобов`язання за договором виконано, а саме надано відповідачу можливість розпоряджатись кредитними коштами на умовах, передбачених договором та в межах встановленого кредитного ліміту. \~ \~ \~ \~Зазначають, що станом на 08.05.2025 року у відповідача [PERSON] перед позивачем виникла заборгованість в розмірі\~11533,41 грн., що складається з: загального залишку заборгованості за тілом кредиту 9403,28 грн., заборгованості за пенею 2130,13 грн. Просять стягнути з відповідача зазначену суму заборгованості та витрати по сплаті судового збору в сумі 3028 грн. \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~В судове засідання представник позивача не з`явився, в позовній заяві просили справу розглянути без участі представника, не заперечують проти винесення заочного рішення. \~ \~ \~ \~Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явилася, хоча про місце, дату та час розгляду справи повідомлялася належним чином, відзив на позов не надавала. \~ \~ \~ \~У відповідності\~ ч. 1 ст. 280 ЦПК України проведено заочний розгляд справи на підставі наявних у ній доказів. \~ \~ \~ \~Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що наявні підстави для часткового задоволення позову. Судом встановлено, що\~ [PERSON] звернулася до АТ «Універсал\~Банк» з метою отримання банківських послуг, у зв`язку з чим підписала анкету-заяву № б/н від 27.05.2024 року із застосуванням цифрового власноручного підпису, пройшовши в Мобільному додатку Monobank реєстрацію. 27.05.2024 року між АТ «Універсал Банк» та [PERSON] було укладено електронний договір про надання банківських послуг, на підставі якого позивач відкрив поточний рахунок № [NUMBER] , встановивши ліміт використання кредиту у розмірі 8000 грн. Вказане підтверджується довідкою про розмір встановленого кредитного ліміту, виданною АТ «Універсал Банк» 09.06.2025 року. \~ \~ \~ \~Відповідно до розділу ІІ Умов і правил обслуговування в АТ «Універсал Банк» при надані банківських послуг щодо продуктів monobank/Universal Bank спеціальним платіжним засобом якого є платіжна картка, яку отримала клієнт та активувала її у мобільному додатку за допомогою ПІН коду. \~ \~ \~ \~Особливості укладання договору в електронному вигляді визначені\~Законом України «Про електронну комерцію»\~(далі - Закон). \~ \~ \~ \~Згідно з пунктом 6 частини 1\~статті 3 Закону\~електронний підпис одноразовим ідентифікатором - це дані в електронній формі у вигляді алфавітно-цифрової послідовності, що додаються до інших; електронних даних особою, яка прийняла пропозицію (оферту) укласти електронний договір, та надсилаються іншій стороні цього договору. \~ \~ \~ \~При цьому одноразовий ідентифікатор - це алфавітно-цифрова послідовність, що її отримує особа, яка прийняла пропозицію (оферту) укласти електронний договір шляхом реєстрації в інформаційно-телекомунікаційній системі суб`єкта електронної комерції, що надав таку пропозицію. Одноразовий ідентифікатор може передаватися суб`єктом електронної комерції, що пропонує укласти договір, іншій стороні електронного правочину засобом зв`язку, вказаним під час реєстрації у його системі, та додається (приєднується) до електронного повідомлення від особи, яка прийняла пропозицію укласти догові (пункт 12 частини першої\~статті 3 Закону України «Про електронну комерцію»). \~ \~ \~ \~Відповідно до частини третьої\~статті 11 Закону\~електронний договір укладається шляхом пропозиції його укласти (оферти) однією стороною та її прийняття (акцепту) другою стороною. Електронний договір вважається укладеним з моменту одержання особою, яка направила пропозицію укласти такий договір, відповіді про прийняття цієї пропозиції в порядку, визначеному частиною шостою цієї статті. \~ \~ \~ \~Пропозиція укласти електронний договір (оферта) може бути зроблена шляхом надсилання комерційного електронного повідомлення, розміщення пропозиції (оферти) у мережі Інтернет або інших інформаційно-телекомунікаційних системах (частини четверта статті 11 Закону). \~ \~ \~ \~Згідно із частиною шостою\~статті 11 Закону\~відповідь особи, якій адресована пропозиція укласти електронний договір, про її прийняття (акцепт) може бути надана шляхом: надсилання електронного повідомлення особі, яка зробила пропозицію укласти електронний договір, підписаного в порядку, передбаченому\~статтею 12 цього Закону; заповнення формуляра заяви (форми) про прийняття такої пропозиції в електронній формі, що підписується в порядку, передбаченому\~статтею 12 цього Закону; вчинення дій, що вважаються прийняттям пропозиції укласти електронний договір, якщо зміст таких дій чітко роз`яснено в інформаційній системі, в якій розміщено таку пропозицію, і ці роз`яснення логічно пов`язані з нею. \~ \~ \~ \~За правилом частини восьмої\~статті 11 Закону\~у разі якщо укладення електронного договору відбувається в інформаційно-телекомунікаційній системі суб`єкта електронної комерції, для прийняття пропозиції укласти такий договір особа має ідентифікуватися в такій системі та надати відповідь про прийняття пропозиції (акцепт) у порядку, визначеному частиною шостою цієї статті. Такий документ оформляється у довільній формі та має містити істотні умови, передбачені законодавством для відповідного договору. \~ \~ \~ \~Електронний договір, укладений шляхом обміну електронними повідомленнями, підписаний у порядку, визначеному\~статтею 12 цього Закону, вважається таким, що за правовими наслідками прирівнюється до договору, укладеного у письмовій формі. Кожний примірник електронного документа з накладеним на нього підписом, визначеним\~статтею 12 цього Закону, є оригіналом такого документа. \~ \~ \~ \~Стаття 12 Закону\~визначає порядок підписання угоди в сфері електронної комерції. Якщо відповідно до акту цивільного законодавства або за домовленістю сторін електронний правочин має бути підписаний сторонами, моментом його підписання є використання електронного підпису або електронного цифрового підпису відповідно до\~Закону України «Про електронний цифровий підпис», за умови використання засобу електронного цифрового підпису усіма сторонами електронного правочину; електронного підпису одноразовим ідентифікатором, визначеним цим Законом; аналога власноручного підпису (факсимільного відтворення підпису за допомогою засобів механічного або іншого копіювання, іншого аналога власноручного підпису) за письмовою згодою сторін, у якій мають міститися зразки відповідних аналогів власноручних підписів. \~ \~ \~ \~Укладання договору в електронному вигляді через інформаційно-комунікаційну систему можливе за допомогою електронного підпису лише за умови використання засобу електронного підпису усіма сторонами цього правочину. \~ \~ \~ \~В іншому випадку електронний правочин може бути підписаний сторонами електронним підписом одноразового ідентифікатора та/або аналогом власноручного підпису (факсимільного відтворення підпису за допомогою засобів механічного або іншого копіювання, іншого аналога власноручного підпису) за письмовою згодою сторін, у якій мають міститися зразки відповідних аналогів власноручних підписів. Відповідно до паспорта споживчого кредиту Чорної картки monobank ліміт кредиту становить від 0 до 500000 грн. (в залежності від суми, погодженої у заявці на кредит), строк кредитування 25 років з правом автоматичного продовження, реальна річна процентна ставка 44,26%, процентна ставка, яка застосовується при невиконанні зобов`язання щодо поверненню кредиту 6,2% у місяць, комісія за зняття готівки на суму, що перевищує залишок вланих коштів 4% від суми зняття. \~ \~ \~ \~У розділі\~ІІ Умов\~і правил\~визначено,\~що,\~у разі\~порушення терміну\~сплати щомісячного\~мінімального платежу\~понад 90\~днів вся\~заборгованість за\~кредитом вважається\~простроченою (Істотне\~порушення клієнтом\~зобов`язань).\~На залишок\~простроченої заборгованості\~банк нараховує,\~а клієнт\~сплачує штраф\~у розмірі\~згідно із\~тарифами,\~але не\~більше 50%\~від суми,\~одержаного клієнтом кредиту, при цьому діє відсоткова ставка за користування кредитом у розмірі 0,00001 % річних. (п. 5.16) \~ \~ \~ \~Відповідно до розділу І Умов і правил, із урахуванням положень частини 2 статті 625 Цивільного кодексу України, сторони погодили, що за несвоєчасне виконання клієнтом вимоги про повне повернення всієї суми заборгованості за кредитом, що свідчить про несанкціоноване користування чужими грошовими коштами, клієнт несе відповідальність за порушення грошового зобов`язання шляхом сплати суми боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також 74,4 процентів річних від простроченої суми за весь час прострочення. Відповідач належним чином умови договору не виконувала, внаслідок чого у неї перед позивачем станом на\~ 08.05.2025 року виникла заборгованість в розмірі\~11533,41 грн., що складається з: загального залишку заборгованості за тілом кредиту 9403,28 грн, заборгованості за пенею 2130,13 грн., що підтверджується розрахунком заборгованості. Відповідно до ч. 1 ст. 626 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Відповідно до ст. 629 та ч. 1 ст. 638 ЦК України договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору і є обов`язковим для виконання сторонами. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Згідно зі\~ст. 526 ЦК України\~зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. \~ \~ \~ \~Відповідно до\~ст. 1046 ЦК України\~за договором позики одна сторона (позикодавець) передає у власність другій стороні (позичальникові) грошові кошти або інші речі, визначені родовими ознаками, а позичальник зобов`язується повернути позикодавцеві таку ж суму грошових коштів (суму позики) або таку ж кількість речей того ж роду та такої ж якості. \~ \~ \~ \~Аналізуючи викладене, суд знаходить доведеним, що відповідач, отримавши кредит у позивача, умови кредитного договору не виконує. Отже, позовні вимоги в частині стягнення загального залишку заборгованості за тілом кредиту в розмірі 9403,28\~грн. є обґрунтованими та підлягають задоволенню. \~ \~ \~ \~Щодо вимоги про стягнення пені суд зазначає наступне. \~ \~ \~ \~Відповідно до Закону України «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо дії норм на період дії воєнного стану» від 15.03.2022 року, а також п. 18 Перехідних положень ЦК України, у період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування у разі прострочення позичальником виконання грошового зобов`язання за договором, відповідно до якого позичальнику було надано кредит (позику) банком або іншим кредитодавцем (позикодавцем), позичальник звільняється від відповідальності, визначеної статтею 625 цього Кодексу, а також від обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за таке прострочення. Установити, що неустойка (штраф, пеня) та інші платежі, сплата яких передбачена відповідними договорами, нараховані включно з 24 лютого 2022 року за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) за такими договорами, підлягають списанню кредитодавцем (позикодавцем). \~ \~ \~ \~Верховний Суд у своїй постанові від 31.01.2024 року № 183/7850/22 (61-14740св23) зазначив тлумачення п. 18 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України, що свідчить, що законодавець передбачив особливості у регулюванні наслідків прострочення виконання (невиконання, часткового виконання) певних грошових зобов`язань: в періоді існування особливих правових наслідків. Таким є період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцяти денний строк після його припинення або скасування; в договорах на які поширюються специфічні правові наслідки. Такими є договір позики, кредитний договір, і в тому числі договір про споживчий кредит; у встановленні спеціальних правових наслідків прострочення виконання (невиконання, часткового виконання). Такі наслідки полягають в тому, що позичальник звільняється від відповідальності, визначеної ч. 2 ст. 625 ЦК, а також від обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за таке прострочення. \~ \~ \~ \~Таким чином, суд вважає, що позовна вимога в частині стягнення пені задоволенню не підлягає. \~ \~ \~ \~Відповідно до ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. \~ \~ \~ \~Позивачем при зверненні до суду сплачено судовий збір у розмірі 3028 гривень. Оскільки позов задоволено частково (82%), то з відповідача на користь позивача підлягає стягненню 2483 грн. судових витрат по сплаті судового збору. \~ \~ \~ \~На підставі викладеного та

Outcome: partial