Jurisdiction: civil
Date: 2025-09-28 00:00:00

Представник позивача Акціонерного товариства "ДТЕК Дніпровські електромережі" звернувся до Заводського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області з позовом до [PERSON] про стягнення вартості не облікованої електричної енергії. В обґрунтування позову зазначено, що 14.10.2024 року у відповідачки, яка мешкає за адресою: [ADDRESS] , було виявлено порушення п. 2.3.3 ПРРЕЕ, що відповідає п. 8.4.2 ПРЕЕ - самовільне підключення електроустановок до електромережі, що не є АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі», після відключення 12.10.2021 року з порушенням схеми обліку. Самовільне підключення виконано дротом з розтину ввідного дроту та запобіжника поза приладами обліку електричної енергії приховано. При виключенні навантаження імпульси відсутні, покази лічильника не змінюються - спожита електроенергія не враховується. За результатами перевірки 14.10.2024 року уповноваженими представниками позивача було складено акт про порушення № ДН 007909. Також 14.10.2024 року представниками ДТЕК «Дніпровські електромережі» було складено Акт технічної перевірки № 332346 та Акт виміру зразку дроту та фото. У відповідності до вимог п. 8.2.6 ПРРЕЕ на підставі акту про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідання комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяги необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії. В такому разі разом з протоколом Споживачу надаються розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії з посиланням на відповідні пункти глави 8.4 цього розділу та розрахункові документи для оплати необлікованої електричної енергії та/або збитків. Пунктом 8.4.1 ПРРЕЕ встановлено, що оператор системи визначає обсяг та вартість електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення цих Правил та /або виявлення фактів безоблікованого споживання електричної енергії, самовільного підключення до об`єктів електроенергетики та споживання електричної енергії без засобів вимірювальної техніки, відповідно до вимог глави 8.4 ПРРЕЕ. 16.10.2024 року на адресу відповідача було направлено другий примірник акту про порушення № ДН 007909 від 14.10.2024 року та повідомлення про місце, день та час розгляду зазначеного акту, таким чином він був належним чином повідомлений про засідання комісії з розгляду акту про порушення № ДН 007909 від 14.10.2024 року, однак на засідання за невідомих причин не з`явився. За результатами засідання, 22.11.2024 року комісією Енергопостачальника по розгляду акту про порушення № ДН 007909 від 05.03.2024 року було прийнято рішення у вигляді протоколу № 214/24 про нарахування кількості недонарахованої електроенергії. Нарахування було здійснено у відповідності до п. 8.4.2 , підпункту 6, формулі 6 ПРРЕЕ. Період нарахування взято з 14.04.2024 року по 14.10.2024 року, тобто 182 дні. Сума нарахувань склала 50\~391,00 грн, згідно розрахунку кількості недонарахованої електроенергії по Акту № ДН 007909 від 14.10.2024 року. Відповідачу по справі було направлено протокол засідання комісії № 214/24 від 22.11.2024 року, розрахунок та рахунок по акту № ДН 007909 від 14.10.2024 року. Однак станом на день звернення до суду відповідачем не оплатив розрахункові документи, саме тому позивач вимушений звернутися до суду з даним позовом. Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 03.04.2025 року, цивільну справу №208/4191/25 передано до провадження судді Гречаній В.Г. Ухвалою суду від 08.04.2025 року позовну заяву залишено без руху та надано позивачу термін для усунення виявлених недоліків. 05.04.2025 року позивачем усунуто недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом. Ухвалою суду від 18.04.2025 року справу було відкрито та призначено до судового розгляду в порядку спрощеного позовного провадження. Представник позивача АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» - Блоха О.В. подала до суду заяву, у якій просить справу розглядати без участі представника позивача, позовні вимоги підтримує в повному обсязі, просить їх задовольнити, проти заочного рішення не заперечує. Відповідач, [PERSON] в судове засідання не з`явилась, про місце, день та час розгляду справи неодноразово повідомлялась шляхом направлення судових повісток на адресу реєстрації через «Укрпошту», що в розумінні п. 4 ч. 8 ст. 128 ЦПК України, є належним повідомленням про розгляд справи, причини своєї неявки суду не повідомила. Правом на подання відзиву на позовну заяву не скористалась. Заяв та клопотань про проведення розгляду справи за її відсутності не подавала. Відповідно до ст. 280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи, що дозволило суду вважати за необхідне визнати його неявку з неповажних причин, провести заочний розгляд справи, розглянути справу на підставі наявних у справі доказів. Розумність тривалості судового розгляду має визначатися з огляду на обставини справи та наступні критерії: складність справи, поведінка заявника та компетентних органів, а також важливість предмета позову для заявника у справі (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Фрідлендер проти Франції»). Таким чином, суд вважає за можливе на підставі ст.280,281,\~282\~ЦПК\~України ухвалити у справі заочне рішення суду в судовому засіданні за відсутності сторін та без фіксування процесу технічними засобами відповідно до положень ч. 2 ст. 247 ЦПК. Розглянувши подані позивачем документи, з`ясувавши фактичні обставини, оцінивши наявні у справі докази у їх сукупності, суд прийшов до висновку, що надані позивачем докази та повідомлені ним обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, є достатніми для прийняття рішення у справі в порядку спрощеного позовного провадження, як це передбачено\~ст. 279 ЦПК України. Інші процесуальні дії (забезпечення доказів, вжиття заходів забезпечення позову, зупинення і поновлення провадження тощо) не застосовувались. Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються вимоги позову, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті. Відповідно до ч. 3\~ст. 211 ЦПК України, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. Розглянувши подані позивачем документи, з`ясувавши фактичні обставини, оцінивши наявні у справі докази у їх сукупності, суд прийшов до висновку, що надані позивачем докази та повідомлені ним обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, є достатніми для прийняття рішення у справі в порядку спрощеного позовного провадження, як це передбачено\~ст. 279 ЦПК України. Відповідно до\~ст. 2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі. Ст. 4 ЦПК України\~визначає, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до\~ст. 12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно\~ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього\~Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребування судом у передбачених цим Кодексом випадках. Ст. 76 ЦПК України\~визначено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків. Відповідно до\~ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жоден доказ немає для суду наперед встановленого значення. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів в їх сукупності. Відповідно до\~ст. 509 ЦК України, зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від вчинення певної дії (негативне зобов`язання), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання виникають з підстав, встановлених\~статтею 11 цього Кодексу. Зобов`язання має ґрунтуватися на засадах добросовісності, розумності та справедливості. Відповідно до\~ст. 525 ЦК України, одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. Відповідно до ч. 1\~ст. 526 ЦК України, зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог\~Цивільного Кодексу України, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог\~відповідно до звичайного ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Відповідно до ч. 1\~ст. 530 ЦК України, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Відповідно до\~ст. 610 ЦК України, порушенням зобов`язання є невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Відповідно до\~ст. 611 ЦК України, у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом. Відповідно до\~ст. 629 ЦК України, договір є обов`язковим для виконання сторонами. Відповідно до ч. 1\~ст. 1166 ЦК України\~майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Згідно\~ст.714 ЦК України\~за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. Правовідносини, які виникли між сторонами, врегульовані нормами\~ЦК України,\~Законом України "Про ринок електричної енергії", Правилами роздрібного ринку електричної енергії, затвердженими постановою НКРЕКП від 14 березня 2018 року №312. Частиною четвертою\~ст. 26 Закону України "Про електроенергетику"\~передбачається, що споживач електроенергії несе відповідальність за шкоду, заподіяну енергопостачальнику внаслідок невідповідності технічного стану електроустановок споживача та/або схеми живлення споживача вимогам нормативно-технічних документів, згідно з умовами договору. За змістом\~ст. 27 Закону України "Про електроенергетику", в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин, правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність. Вказаною вище статтею передбачено також, що правопорушеннями в електроенергетиці є крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку. Споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та\~ПКЕЕН\~згідно із законодавством України (ст. 26 Закону України "Про електроенергетику", п. 48\~ПКЕЕН), зокрема за: прострочення терміну внесення платежів за електричну енергію; порушення\~правил користування електричною енергією; ухилення або несвоєчасне виконання рішень та приписів Державної інспекції з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної енергії; розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку; пошкодження приладу обліку; розукомплектування та пошкодження об`єктів електроенергетики, розкрадання майна цих об`єктів; насильницькі дії, що перешкоджають посадовим особам енергопостачальника виконувати свої службові обов`язки. Підстави та порядок складання акта про порушення споживачем\~Правил користування електричною енергією, у тому числі актів, що засвідчують факти її розкрадання, врегульовано, зокрема, п. 53 зазначених вище Правил. Так, у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем\~ПКЕЕН, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акта вручається споживачу, другий - залишається в енергопостачальника. Споживач має право внести до акта свої зауваження. У разі відмови споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника. Складені акти про порушення є фіксацією порушення, яке було виявлено під час проведення постачальником енергії перевірки дотримання\~ПКЕЕН. При цьому зазначені акти не встановлюють для споживача обов`язків, а мають рекомендаційний характер щодо сплати нарахованих збитків, тобто є претензією, у випадку незадоволення якої енергопостачальник матиме право на загальних підставах звернутися до суду із позовом про стягнення заборгованості. У пункті 1.2\~Правил користування електричною енергією, затверджених\~Постановою Національної комісії з питань регулювання електроенергетики України від 31 липня 1996 року №28, в редакції, чинній на час спірних правовідносин, дано визначення прихованій електропроводці, відповідно до якого це електрична проводка, яка приєднана до електричної мережі поза розрахунковим засобом обліку, яку представник постачальника без використання спеціальних технічних засобів або часткового демонтажу будівельних конструкцій, оздоблювальних матеріалів, під час попереднього контрольного огляду засобу обліку або технічної перевірки не мав можливості виявити. Пунктом 42 Правил користування електроенергією для населення, передбачений обов`язок споживача дотримуватись вимог нормативно-технічних документів. Згідно з пунктом 48 Правил побутовий споживач несе відповідальність згідно із законодавством за: прострочення терміну внесення платежів за електричну енергію; порушення\~правил користування електричною енергією; ухилення або несвоєчасне виконання рішень та приписів Державної інспекції з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної енергії; розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електричних мереж і споживання електричної енергії без засобів обліку; пошкодження засобу обліку; розукомплектування та пошкодження об`єктів електроенергетики, розкрадання майна цих об`єктів; насильницькі дії, що перешкоджають посадовим особам енергопостачальника виконувати свої службові обов`язки. Відповідно до пункту 53 Правил у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем\~правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акта вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акта свої зауваження. У разі відмови споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника. Акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника. Споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів. Енергопостачальник повідомляє споживача не пізніше ніж за 20 календарних днів до дня засідання комісії про його час і дату. Акт про порушення цих Правил не розглядається у разі неповідомлення або несвоєчасного повідомлення споживача про час і дату засідання комісії. Рішення комісії з розгляду актів оформляється протоколом, копія якого видається споживачу. У протоколі зазначається інформація про причетність споживача до порушення цих Правил. У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються: відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії; розрахунок проведених нарахувань з посиланням на відповідні пункти цих Правил та затвердженої\~постановою НКРЕ від 04 травня 2006 року №562\~Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами\~правил користування електричною енергією. У разі відмови споживача від сплати вартості необлікованої електричної енергії енергопостачальник звертається з позовом до суду та має право припинити постачання електричної енергії після прийняття судом рішення на користь енергопостачальника (крім випадку виявлення факту самовільного підключення). Якщо між споживачем і енергопостачальником не досягнуто згоди щодо користування електричною енергією, її оплати, збереження приладів обліку тощо, спірні питання вирішуються в установленому законодавством порядку. Положеннями\~ст.58 ч.3 п.3 Закону України «Про ринок електричної енергії»\~визначено, споживач зобов`язаний дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів. Аналогічні положення містить пп.5 п.5.5.5 глави 5.5 Розділу V ПРРЕЕ. Підпунктом 20 п.5.5.5 глави 5.5 Розділу V ПРРЕЕ передбачено, що споживач електричної енергії зобов`язаний не допускати безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача, а також відшкодовувати збитки, завдані оператору системи та/або споживачу (основному споживачу), у разі виявлення безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача. Підпунктом 14 п.5.1.1 глави 5.1 Розділу\~\~\~\~\~\~\~\~V ПРРЕЕ передбачено, що оператор системи має право на відшкодування збитків, які виникли через дії чи бездіяльність споживача, основного споживача, електропостачальника, власника мереж, оператора малої системи розподілу, суміжного оператора системи, постачальника послуг комерційного обліку. Підпунктом 11 п.5.2.1 глави 5.2 Розділу V ПРРЕЕ передбачено, що електропостачальник має право на відшкодування збитків, які виникли через дії чи бездіяльність споживача, іншого електропостачальника, власника мереж, оператора малої системи розподілу, оператора системи, постачальника послуг комерційного обліку. Відповідно положень до\~ст.77 Закону України "Про ринок електричної енергії"\~встановлено, що учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом. Правопорушеннями на ринку електричної енергії є крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку. [PERSON] , є споживачем послуг з постачання електричної енергії, які (послуги) надаються за адресою: [ADDRESS] 14.10.2024 року складено акт про порушення № Дн 790909, у якому зазначено що [PERSON] порушила п.2.3.3. ПРРЕЕ, що відповідає п. 8.4.2. ПРРЕЕ самовільне підключення електропроводки до електромережі. 22.11.2024 року за відсутності відповідача відбулось засідання комісії з розгляду вищевказаного акту про порушення. За наслідками такого засідання встановлено, що відповідач порушив Правила роздрібного ринку електроенергії, а також розраховано розмір збитків за період з 14.04.2024 по 14.10.2024 в загальному розмірі 50\~391 грн. 00 коп. Відповідачу по справі було направлено протокол засідання комісії № 214/24 від 22.11.2024 року, розрахунок та рахунок по акту № Дн 007909 від 14.10.2024 року. Однак в добровільному порядку відповідачем по справі сума нарахованого йому боргу не сплачена. Таким чином, матеріалами справи підтверджується, відповідач [PERSON] має перед АТ "ДТЕК Дніпровські електромережі" заборгованість розмірі 50 391 грн. 00 коп., яка нею добровільно не сплачується. Отже, позовні АТ "ДТЕК Дніпровські електромережі" до [PERSON] про про стягнення вартості не облікованої електричної енергії є доведеними та обґрунтованими. Суд зазначає, що згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод\~зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення («Серявін та інші проти України» (Seryavin and Others v. Ukraine) від 10 лютого 2010 року, заява №4909/04). Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на відповідача, в розмірі 3028 (три тисячі двадцять вісім) гривень 00 копійок, оскільки його розмір є пропорційним розміру задоволених позовних вимог.

Outcome: approved