Jurisdiction: civil
Date: 2025-09-24 00:00:00

ОПИСОВА ЧАСТИНА І. КОРОТКИЙ ЗМІСТ ПОЗОВНИХ ВИМОГ 1. 19 березня 2025 року до суду надійшла позовна заява Хмельницької обласної прокуратури за змістом якої [PERSON] спричинив шкоду навколишньому природному середовищу та рибному господарству України, що призвело до зменшення рибних запасів держави й внаслідок вчинення кримінального правопорушення його вироком суду від 13 серпня 2024 року визнано винуватим у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого за ч. 2 ст. 249 КК України. Загальна сума заподіяної [PERSON] шкоди складає 793832,00 грн., яка в добровільному порядку не відшкодована і питання про її стягнення дотепер не вирішено. За цих обставин прокурор просить суд стягнути із [PERSON] зазначену суму шкоди. ІІ. ПРОЦЕСУАЛЬНІ ДІЇ (основні) 2. 19 березня 2025 року до суду надійшла вказана позовна заява. 3. 21 березня 2025 року до суду надійшли відомості про місце реєстрації відповідача. 4. 24 березня.2025 року ухвалою суду позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження, призначено розгляд у порядку загального позовного провадження. 5. 08 липня 2025 року ухвалою суду закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті. 6. Судові засідання призначалися на: 14 квітня 2025 року, 07 і 22 травня 2025 року, 12 червня 2025 року, 03, 08, 22 і 29 липня 2025 року, 24 вересня 2025 року. ІІІ. СТИСЛИЙ ВИКЛАД ПОЗИЦІЇ УЧАСНИКІВ СПРАВИ 7. У судових засіданнях прокурори Косідло С.М., Паращук А.А., Сухорук О.В. позовні вимоги підтримали та просили суд стягнути із [PERSON] на користь держави в особі Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Хмельницькій області (Хмельницький рибоохоронний патруль) шкоду, завдану навколишньому природному середовищу незаконним виловом риби у розмірі 793832,00 грн., які зарахувати на рахунок Летичівської селищної ради Хмельницького району Хмельницької області. 8. У судових засіданнях відповідач [PERSON] заперечував проти задоволення позовних вимог і просив суд відмовити у задоволенні позову в повному обсязі, в письмовій формі правову позицію не висловив, усно вказав, що дій, які вказані у вироку суду, не вчиняв, тому не повинен відшкодовувати шкоду, заподіяну навколишньому природному середовищу, з вироком не згідний. 9. 14 квітня 2025 року з Летичівської селищної ради Хмельницького району Хмельницької області надійшла заява про розгляд справи у їх відсутність за наявними у справі доказами. 10. 19 травня 2025 року і 17 червня 2025 з Управління державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Хмельницькій області (Хмельницький рибоохоронний патруль) надійшли заяви про розгляд справи у їх відсутність, позовні вимоги прокурора підтримують у повному обсязі. МОТИВУВАЛЬНА ЧАСТИНА ІV. ЗАСТОСОВАНІ НОРМИ ПРАВА 11. Згідно ст. 13 Конституції України земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією (ч. 1). Кожний громадянин має право користуватися природними об`єктами права власності народу відповідно до закону (ч. 2). Аналогічні положення визначені й ст. 324 ЦК України. Відповідно до ч. 1 ст. 16 Конституції України забезпечення екологічної безпеки і підтримання екологічної рівноваги на території України, подолання наслідків Чорнобильської катастрофи - катастрофи планетарного масштабу, збереження генофонду Українського народу є обов`язком держави. Як зазначено у ч. 1 ст. 66 Конституції України кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки. 12. За змістом ч. 2 ст. 10 Закону України «Про тваринний світ» громадяни відповідно до закону зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу. Згідно ст. 27 Закону України «Про тваринний світ» у порядку загального використання об`єктів тваринного світу громадянам, у випадках, передбачених законодавством, дозволяється безоплатне любительське і спортивне рибальство для особистого споживання (без права реалізації) у визначених відповідно до законодавства водних об`єктах загального користування у межах встановлених законодавством обсягів безоплатного вилову і за умови додержання встановлених правил рибальства і водокористування. В інших випадках любительське і спортивне рибальство здійснюються на праві спеціального використання об`єктів тваринного світу в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України відповідно до цього та інших законів. У абз. 1-3 ст. 34 Закону України «Про тваринний світ» передбачено, що користувачі об`єктами тваринного світу в установленому законодавством порядку зобов`язані: додержуватися встановлених правил, норм, лімітів і строків використання об`єктів тваринного світу; використовувати тваринний світ у способи, що не допускають порушення цілісності природних угруповань і забезпечують збереження тварин, яких не дозволено використовувати. За приписами ч. 1 ст. 52-1 Закону України «Про тваринний світ» для добування об`єктів тваринного світу забороняються виготовлення, збут, застосування, зберігання отруйних принад, колючих, давлячих та капканоподібних знарядь лову, електроловильних систем (електровудок), електрогону, петель, самоловів, самострілів, вибухових речовин, пташиного клею та монониткових (волосінних) сіток (крім тих, що призначені для промислового лову), а також інших засобів, заборонених законом. За змістом ст. 63 Закону України «Про тваринний світ» порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу тягне за собою адміністративну, цивільно-правову чи кримінальну відповідальність відповідно до закону (ч. 1). Відповідальність за порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу несуть особи, винні в: порушенні правил використання об`єктів тваринного світу; незаконному вилученні об`єктів тваринного світу з природного середовища; перевищенні лімітів і порушенні інших встановлених законодавством вимог використання об`єктів тваринного світу (абз. 1, 3-5 ч. 2). Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу. Розмір компенсації за незаконне добування, знищення або пошкодження видів тваринного світу, а також за знищення чи погіршення середовища їх існування встановлюється Кабінетом Міністрів України (ч. 4). 13. Згідно з п. «б» ч. 1 ст. 40 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» використання природних ресурсів громадянами, підприємствами, установами та організаціями здійснюється з додержанням обов`язкових екологічних вимог - здійснення заходів щодо запобігання псуванню, забрудненню, виснаженню природних ресурсів, негативному впливу на стан навколишнього природного середовища. За змістом ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність (ч. 1). Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України (ч. 4). Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів (ч. 5). Відповідно до ч. 1 ст. 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. 14. У ч. 1 ст. 20 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» передбачено, що шкода, завдана рибному господарству внаслідок знищення або погіршення стану водних біоресурсів та середовища їх перебування внаслідок господарської та іншої діяльності, підлягає відшкодуванню за рахунок осіб, які безпосередньо здійснювали або замовляли здійснення такої діяльності. Згідно з ч. 1 ст. 37 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» водні біоресурси, що знаходяться у водних об`єктах (їх частинах), територіальному морі, у виключній (морській) економічній зоні України, на континентальному шельфі, є об`єктами права власності Українського народу, від імені якого права власника на ці ресурси здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування у межах, визначених Конституцією України та законами України. 15. У п. 3.15 Правил любительського і спортивного рибальства, затверджених Наказом Державного комітету рибного господарства України 15 лютого 1999 року №19 і зареєстрованих в Міністерстві юстиції України 28 квітня 1999 року за №269/3562 (в редакції на час вчинення кримінального правопорушення) визначено, що забороняється лов водних живих ресурсів: із застосуванням вибухових і отруйних речовин, електроструму, колючих знарядь лову, вогнепальної та пневматичної зброї (за винятком гарпунних рушниць для підводного полювання), промислових та інших знарядь лову, виготовлених із сіткоснастевих чи інших матеріалів усіх видів і найменувань, а також способом багріння, спорудження гаток, запруд та спускання води з рибогосподарських водойм. У п. 6.3 Правил любительського і спортивного рибальства передбачено, що застосування заходів адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних осіб від відшкодування у повному обсязі збитків, заподіяних рибному господарству внаслідок порушення цих Правил рибальства. 16. Згідно п. 1 розділу IV Правил любительського рибальства, затверджених Наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України 19 вересня 2022 року № 700 і зареєстрованих в Міністерстві юстиції України 16 листопада 2022 року за № 1412/38748 (у чинній редакції) забороняється добування (вилов) такими знаряддями лову: 1) сітками та пастками усіх типів та конструкцій, а також іншими сітковими знаряддями лову, за винятком раколовок конструкції «хапка» та підсак, встановлених цими Правилами розмірів. 17. Як зазначено у ч. 2 ст. 13 ЦК України при здійсненні своїх прав особа зобов`язана утримуватися від дій, які могли б порушити права інших осіб, завдати шкоди довкіллю або культурній спадщині. Відповідно до ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала (ч. 1). Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини (ч. 2). V. ОБСТАВИНИ, ВСТАНОВЛЕНІ СУДОМ 18. 13 серпня 2024 року вироком Летичівського районного суду Хмельницької області (справа №678/1215/22, провадження №1-кп-678-33/24), який набрав законної сили 12 вересня 2024 року, [PERSON] визнано винуватим у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 249 КК України, та призначено йому покарання у виді обмеження волі на строк 2 (два) роки 6 (шість) місяців. На підставі ст. 71 КК України, за сукупністю вироків, до призначеного покарання частково приєднано невідбуту частину покарання, за попереднім вироком Старосинявського районного суду Хмельницької області від 13 липня 2021 року за ч. 2 ст. 249 КК України, остаточно призначивши покарання у виді обмеження волі на строк 3 (три) роки. Строк відбуття покарання [PERSON] обчислювати з дня затримання в порядку виконання вироку. 19. Згідно вироку суду від 13 серпня 2024 року [PERSON] підготував 4 риболовецьких сітки та прибув на правий берег Щедрівського водосховища річки Південний Буг за межами смт Летичів Хмельницького району Хмельницької області, де встановив їх у водну водойму. 04 червня 2022 року близько 6 години ранку, [PERSON] знаючи про заборону вилову риби в нерестовий період, встановлену наказом Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Хмельницькій області від 01 квітня 2022 року №38-од «Про встановлення термінів весняно-літньої заборони на лов (добування) водних біоресурсів у рибогосподарських водних об`єктах Хмельницької області у 2022 році» та оприлюднену в засобах масової інформації, в порушення ст. 25, 27, 63 Закону України «Про тваринний світ», підпункту 14 пункту 11 «Порядку здійснення любительського і спортивного рибальства та положень пунктів 3.13, 3.14, 3.15 «Правил любительського та спортивного рибальства», затверджених наказом Державного комітету рибного господарства України №19 від 15 лютого 1999 року, на автомобілі марки «Volkswagen Caddy», реєстраційний номер [NUMBER] , із заздалегідь підготовленими баліями для збору риби та рибацькими чоботами, приїхав на правий берег Щедрівського водосховища річки Південний Буг за межами смт Летичів Хмельницького району Хмельницької області, неподалік ділянки місцевості з координатами згідно локації: широтою 49,3923848 довготою 27,5844045, та маючи на меті зібрати рибу, яка потрапила в тенета виставлених ним заздалегідь 4 риболовецьких сіток, сітка № 1 довжиною 77,9 м висотою 1,5 м розміром нічка 40*40 мм, сітка № 2 довжиною 60 м висотою 1,3 м розміром вічка 32*32 мм, сітка № 3 довжиною 130 м висотою 1,3 м розміром вічка 32*32 мм, сітка № 4 довжиною 200 м висотою 1,3 м розміром вічка 32*32 мм, шляхом підходу до встановленим ним раніше у водоймі сіток та подальшого витягування їх на берег, здійснив незаконний вилов риби виду «карась сріблястий» в кількості 492 (чотириста дев`яносто дві) шт., риби виду «окунь» в кількості 4 (чотири) шт., та 1 рака, вартістю згідно з розрахунком до Додатку 1 до Постанови Кабінету Міністрів України від 21 листопада 2011 року №1209 «Про затвердження такси для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів» - карась сріблястий 492 шт. по 1581 грн. кожний, на суму 777852,00 грн., окунь - 4 (чотири) шт. по 3162 грн. кожний на суму 12648,00 грн., рак - 1 (одна) шт. на суму 3332,00 грн., чим заподіяв істотної шкоди навколишньому природному середовищу і рибному господарству України на загальну суму 793832,00 грн. 20. 07 червня 2022 року Управлінням Державного агентства меліорації та рибного господарства у Хмельницькій області у зв`язку з розслідуванням кримінального провадження, винесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 04 червня 2022 року за №12022243360000114 видана довідка №1-3-/644-22 за змістом якої відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 21 листопада 2011 року №1209 обчислено розмір відшкодування шкоди: 1) карась сріблястий - 1581 грн. за один екземпляр, кількість екземплярів - 492, за всю кількість - 777852,00 грн., 2) окунь - 3162,00 грн. за один екземпляр, кількість екземплярів - 4, за всю кількість - 12648,00 грн., 3) рак - 3332,00 грн. за 1 екземпляр, а всього 497 екземплярів на всю кількість - 793832,00 грн. 21. 13 липня 2022 року складено висновок експерта №476-22-22 за результатами проведення судової інженерно-екологічної експертизи у кримінальному провадженні №12022243360000114 за змістом якого шкоду, завдану довкіллю внаслідок незаконного вилову риби виду карась сріблястий в кількості 492 штуки, риби виду окунь в кількості 4 штуки та 1 рака на Щедрівському водосховищі, яке розташоване на річці Південний Буг між с. Подільське та смт Летичів Летичівської територіальної громади Хмельницького району Хмельницької області, можна вважати істотною за критерієм «вилов риби в період нересту» (п. 1). Сума збитків, заподіяних внаслідок незаконного вилову риби виду карась сріблястий в кількості 492 штуки, риби виду окунь в кількості 4 штуки та 1 рака на Щедрівському водосховищі, яке розташоване на річці Південний Буг між с. Подільське та смт Летичів Летичівської територіальної громади Хмельницького району Хмельницької області, становить 793832,00 грн. (п. 2) 22. 24 січня 2025 року, 24 і 27 лютого 2025 року Управління державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Хмельницькій області (Хмельницький рибоохоронний патруль) повідомило Хмельницьку обласну прокуратуру про те, що збитки, завдані рибному господарству України у сумі 793832,00 грн. залишаються невідшкодованими [PERSON] . 23. 24 січня 2025 року, 26 лютого 2025 року Летичівська селищна рада повідомила Хмельницьку обласну прокуратуру, що у добровільному порядку шкода, заподіяна навколишньому природному середовищу внаслідок незаконного вилову риби [PERSON] не надходила. VІ. МОТИВИ, З ЯКИХ ВИХОДИТЬ СУД 24. У ч. 6 ст. 82 ЦПК України передбачено, що вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. 25. Отже, вироком суду від 13 серпня 2024 року у кримінальному провадженні встановлено, що [PERSON] встановив 4 риболовецьких сітки у водойму в період нересту і шляхом їх витягування на берег 04 червня 2022 року близько 06 год. здійснив незаконний вилов водних біоресурсів й цим заподіяв істотної шкоди навколишньому природному середовищу і рибному господарству України на загальну суму 793832,00 грн., зокрема, здійснив вилов риби виду «карась сріблястий» в кількості 492 шт. на суму 777852,00 грн., риби виду «окунь» в кількості 4 шт. на суму 12648,00 грн., та 1 рака на суму 3332,00 грн. 26. Суд відхиляє аргументи відповідача [PERSON] , що він не вчиняв кримінальне правопорушення і тому не повинен відшкодовувати шкоду, завдану навколишньому природному середовищу, адже ним вирок суду від 13 серпня 2024 року не оскаржувався і набрав законної сили, з чого випливає, що [PERSON] із судовим рішенням у кримінальному провадженні погодився, його визнав, водночас, цим вироком встановлено, що саме він вчинив незаконний вилов водних біоресурсів внаслідок чого й заподіяв істотної шкоди навколишньому природному середовищу і рибному господарству України на загальну суму 793832,00 грн. 27. На даний час шкода, заподіяна навколишньому природному середовищу [PERSON] внаслідок вчинення кримінального правопорушення (незаконного вилову риби) в сумі 793832,00 грн. в добровільному порядку не відшкодована. Факт того, що шкода не відшкодована, підтвердив й відповідач [PERSON] . 28. Водночас, розгляд кримінального провадження не звільняє відповідача [PERSON] від обов`язку відшкодувати заподіяні рибному господарству збитки. За цих обставин шкода, завдана навколишньому природному середовищу незаконним виловом риби підлягає стягненню з відповідача [PERSON] VІІ. ВИСНОВКИ СУДУ ЗА РЕЗУЛЬТАТАМИ РОЗГЛЯДУ СПРАВИ 29. На підставі ч. 3 ст. 12, ч. 1 ст. 81 ЦПК України прокурор належними і допустимими доказами довів правомірність заявлених вимог, водночас, відповідач не надав доказів, які спростовують твердження прокурора, що є його процесуальним обов`язком, тому позов є обґрунтованим і підлягає задоволенню у повному обсязі. VІІІ. ЩОДО СУДОВИХ ВИТРАТ 30. Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. У зв`язку з тим, що позовні вимоги підлягають задоволенню, сплачений прокурором судовий збір підлягає стягненню з відповідача.

Outcome: approved