Jurisdiction: civil
Date: 2025-09-23 00:00:00

Короткий зміст позовних вимог та узагальнені доводи відповідача У липні 2025 року Товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Віва Капітал» (далі ТОВ «ФК «Віва Капітал») звернулося до суду з позовом до [PERSON] про стягнення заборгованості за кредитним договором. Позовна заява мотивована тим, що 18 травня 2024 року між [PERSON] та ТОВ «ФК «Віва Капітал» укладено кредитний договір № 1413628469012, за умовами якого відповідач отримала на споживчі цілі кредит у розмірі 6\~700 грн зі сплатою відсотків за користування кредитом у розмірі від 531,32 % до 540,20 % (1,036 % в день перші 20 днів, 1,48 % в день з 21 дня по дату повернення) річних від суми кредиту. Реальна річна процентна ставка становить від 8 423,18 % до 11 840,22 %. Згідно з пунктом 1.3 договору кредит надано строком на 120 днів з 15 травня 2024\~року до 15 вересня 2024 року. Відповідно до пункту 1.3.1 договору відповідач зобов`язалася здійснювати погашення кредиту відповідно до графіку, що є додатком до кредитного договору. У пункті 3.3 договору зазначено, що у разі несплати позичальником платежу у рекомендовану дату оплати, згідно пункту 1.3.1 даного договору, за дисконтною процентною ставкою, позичальник з дати видачі кредиту сплачує проценти за базовою процентною ставкою, встановленою пунктом 1.4.2 договору. Кредитний договір було підписано сторонам методом накладення електронних підписів. З метою отримання кредиту клієнт самостійно ознайомлюється з правилами надання грошових коштів у позику, в тому числі з умовами кредитного договору, створює особистий кабінет, заповнює заявку, вказуючи всі дані, визначені в заявці як обов`язкові. Клієнт у\~особистому кабінеті\~на сайті\~«dodam.com.ua»\~зобов`язаний вказати\~повні,\~точні та\~достовірні особисті\~дані,\~які необхідні\~кредитодавцю для\~прийняття рішення\~про надання\~чи ненадання\~кредиту,\~а також\~бажаний спосіб\~отримання кредиту.\~Клієнт також\~зобов`язаний оновлювати\~ці дані\~в особистому\~кабінеті не\~пізніше 3-х\~календарних днів\~з дня\~виникнення змін\~в таких\~даних. За результатами заповнення особистого кабінету здійснюється одночасна перевірка дійсності та аутентифікація платіжної картки клієнта відповідно до стандартів відповідних платіжних систем. На підставі даних, зазначених у особистому кабінеті, інформаційно-комунікаційна система кредитодавця здійснює ідентифікацію клієнта. Після успішного акцепту клієнтом, кредитодавець накладає електронну цифрову печатку на договір з позначкою часу і відправляє клієнту на електронну пошту, вказану в особистому кабінеті. Кредит надається шляхом перерахування суми кредиту на банківський рахунок клієнта, за реквізитами платіжної картки, вказаної клієнтом у особистому кабінеті, що відбувається до 3 (трьох) банківських днів з моменту укладення електронного договору. За затримку перерахування коштів, що спричинена діями третіх осіб та/або з незалежних від кредитодавця обставин (у тому числі але не виключно, обставини форс-мажору), кредитодавець відповідальності не несе. Відповідач звернулася із заявкою на отримання кредиту 15 травня 2024 року, того ж дня нею був підписаний кредитний договір шляхом введення в особистому кабінеті OTP паролю «L4H7W1». 18 травня 2024 року відповідач отримала кошти на свій картковий рахунок\~в\~Акціонерному товаристві комерційного банку «ПриватБанк» (маска картки №\~ [NUMBER] ). Перерахування кредитних коштів на банківські картки клієнтів ТОВ «ФК «Віва Капітал» здійснює Товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Контрактовий дім» відповідно до договору від 18 травня 2023 року № М1805/1 про надання послуг з приймання та переказу платежів.. ТОВ «ФК «Віва Капітал» свої зобов`язання за цим договором виконало в повному обсязі, надало відповідачу кредит у розмірі, встановленому договором, переказ коштів\~\~здійснено 18 травня 2024 року. Проте відповідач не виконала належним чином свої зобов`язання за кредитним договором, тому виникла заборгованість перед кредитором. Станом на 23 липня 2025 року заборгованість відповідача за кредитним договором становить 31\~999,20 грн, з яких: 6 700 грн заборгованість за тілом кредиту, 11\~899,20 грн заборгованість за процентами, 13 400 грн штраф. На підставі викладеного ТОВ «ФК «Віва Капітал» просило стягнути з [PERSON] заборгованість за кредитним договором у розмірі 31\~999,20 грн, судовий збір\~ 2\~422,40 грн та витрати на правничу допомогу 10 600 грн. У встановлений судом строк відповідач відзиву на позовну заяву не подала. Рух справи Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 29 липня 2025 року справу № 539/3725/25 передано судді Пилипчуку М. М. Суддя з метою визначення підсудності не пізніше наступного дня з дня отримання заяви про видачу судового наказу перевіряє зазначене у заяві місцезнаходження боржника за відомостями, внесеними до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань (частина четверта статті\~165\~ЦПК України). Згідно з відповіддю з Єдиного державного реєстру від 30 липня 2025 року №\~1617551 [PERSON] , [INFO] , зареєстрована у квартирі [ADDRESS] . Ухвалою Лубенського міськрайонного суду Полтавської області від 04 серпня 2025\~року позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі та призначено її за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін на\~\~02\~\~вересня 2025 року, надано відповідачу строк для подання відзиву на\~\~позов,\~\~а позивачу відповіді на відзив, відповідачу заперечення на відповідь на відзив. Сторони у судове засідання 02 вересня 2025 року не з`явилися, тому розгляд справи відкладено на 18 вересня 2025 року. Позивач подав до суду письмове клопотання, в якому просив розглянути справу без його участі, позовні вимоги задовольнити, а також вказував, що не заперечує проти ухвалення заочного рішення. Судові повістки були направлені відповідачу на поштову адресу за її зареєстрованим місцем проживання. Вказані обставини підтверджені рекомендованими повідомленнями про вручення поштового відправлення. Докази того, що відповідач на виконання вимог статті 131 ЦПК України повідомляла суд про зміну адреси місцезнаходження, в матеріалах справи відсутні. Суд вважає, що відповідач не з`явилася в судові засідання без поважних причин, причину неявки суду не повідомила, про дату, час і місце судового засідання була повідомлена належним чином. Відповідно до частини четвертої статті 223\~ЦПК\~України у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення). Лубенський міськрайонний суд Полтавської області 18 вересня 2025 року постановив ухвалу про проведення у справі заочного розгляду справи та ухвалення заочного рішення. У зв`язку з неявкою у судове засідання всіх учасників справи, відповідно до частини другої статті 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Відповідно до частини першої статті 244 ЦПК України ухвалення та проголошення судового рішення відкладено на 24 вересня 2025 року. Фактичні обставини, встановлені судом Суд встановив, що 15 травня 2024 року [PERSON] звернулася до ТОВ «ФК «Віва Капітал» з\~\~анкетою-заявою про отримання кредиту, підписавши електронним підписом L4H7W1 паспорт до договору про надання грошових коштів у кредит продукту «Старт» від 15 травня 2024 року № 1413628469012, який містить відомості про основні умови кредитування, інформацію щодо орієнтовної реальної процентної ставки та орієнтовної загальної вартості кредиту, порядок повернення кредиту. 15 травня 2024 року між ТОВ «ФК «Віва Капітал» та [PERSON] укладено договір про надання грошових коштів у кредит продукту «Старт» № 1413628469012, відповідно до умов якого кредитодавець надав позичальнику кредит у розмірі 6\~700\~грн (пункт 1.2 договору), строк кредитування 120 днів з 15 травня 2024 року до 15 вересня 2024 року (пункт 1.3 договору), позичальник зобов`язаний оплатити проценти в рекомендовану дату оплати, зазначену у графіку платежів (додаток 1), протягом дії кредиту (пункт 1.3.1 договору), тип процентної ставки фіксована (пункт 1.4 договору), дисконтна процентна ставка становить 1,036 % від суми кредиту за кожен день користування кредитом, застосовується в межах строку надання кредиту, зазначеного в пункті 1.3 цього договору, але не більше перших 20 днів користування кредитом, тобто з 1 по 20 день включно (пункт 1.4.1 договору), базова процентна ставка складає 1,48 % від суми кредиту за кожний день користування кредитом, застосовується у межах строку надання кредиту, зазначеного в пункті 1.3 цього договору, після 20 дня користування кредитом, починаючи з 21 дня користування кредитом, по день повернення кредиту (пункт 1.4.2 договору), загальні витрати за кредитом 11 394,24 гривень (пункт\~1.5\~договору). Відповідно до пункту 2.23 договору кредит надається шляхом здійснення переказу коштів кредитодавця у розмірі 6 700 грн на банківський рахунок позичальника за реквізитами електронного платіжного засобу (платіжної картки) №\~ [NUMBER] , яка зазначається у форматі XXXXXX****XXXX:, емітовану банком України, що відбувається до 3 банківських днів з моменту укладення електронного договору. За затримку перерахування коштів, що спричинена діями третіх осіб та/або з незалежних від кредитодавця обставин (у тому числі але не виключно, обставини форсмажору), кредитодавець відповідальності не несе. У відповідності до пункту 4.3 договору позичальник зобов`язується: повернути кредитодавцю суму кредиту та сплатити проценти за користування кредитом в порядку та строки, визначені договором (пункт 4.3.1 договору). Графік платежів, яким встановлено періодичність та розміри платежів позичальника з повернення кредиту та сплати відсотків за користування кредитом та який підписаний [PERSON] електронним підписом L4H7W1 є Додатком № 1 до договору про надання грошових коштів у кредит продукту «Старт» від 15 травня 2024\~року № 1413628469012. В інформаційній довідці від 03 липня 2025 року № 7/12600 Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Контрактовий дім» зазначено про успішність операції з переказу коштів у розмірі 6\~700 грн шляхом зарахування кредитних коштів на платіжну картку № [NUMBER] , транзакція № 1410607826. Вказаний номер картки є ідентичним тому, який вказано відповідачем у анкеті-заявці на отримання кредиту та кредитному договорі. ТОВ «Фінансова компанія «Контрактовий дім» здійснює перерахування кредитних коштів на банківські картки клієнтів ТОВ «Фінансова компанія «Віва Капітал» відповідно до договору від 18 травня 2023 року № М1805/1 про надання послуг з приймання та переказу платежів. Згідно з наданим позивачем розрахунком заборгованості у [PERSON] перед ТОВ «ФК «Віва Капітал» наявна непогашена заборгованість за договором від 15 травня 2024 року № 1413628469012, розмір якої становить 31\~999,20 грн, з яких: 6 700 грн заборгованість за тілом кредиту, 11\~899,20 грн заборгованість за процентами, 13\~400\~грн штраф. Мотиви, з яких виходить суд, та застосовані норми права За змістом частини першої статті 16\~Цивільного кодексу\~України (далі ЦК\~України) кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений\~\~\~\~законом або договором (стаття 5 ЦПК України). Підставами виникнення\~\~\~цивільних прав та обов`язків є, зокрема, договори (пункт 1 частини другої\~статті 11 ЦК України). Цивільні обов`язки виконуються у межах, встановлених договором або актом цивільного законодавства. Особа не може бути примушена до дій, вчинення яких не є обов`язковим для неї (частини перша та друга\~статті 14 ЦК України). Частиною першою статті 628 ЦК України визначено, що зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Статтею 634 ЦК України\~передбачена можливість укладення договору приєднання, тобто договору, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору. Відповідно до статті 638 ЦК України\~договір є укладеним, якщо сторони досягли\~\~згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови\~\~\~про\~\~\~предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними\~\~для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Договір укладається шляхом пропозиції однієї\~\~\~сторони укласти договір (оферти) і прийняття пропозиції (акцепту) другою стороною. Згідно з частиною першою статті 1054 ЦК України\~за кредитним договором\~\~\~банк\~\~\~або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати\~\~\~\~\~грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених\~\~договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. Кредитний договір укладається у письмовій формі. Кредитний договір, укладений з недодержанням письмової форми, є нікчемним (стаття 1055 ЦК України). Особливості укладання кредитного договору в електронному вигляді визначені\~Законом України «Про електронну комерцію». Згідно з пунктом 6 частини першої статті 3 Закону України «Про електронну комерцію»\~електронний підпис одноразовим ідентифікатором\~ це дані в електронній формі у вигляді алфавітно-цифрової послідовності, що додаються до інших; електронних даних особою, яка прийняла пропозицію (оферту) укласти електронний договір, та надсилаються іншій стороні цього договору. Відповідно до частини третьої статті 11 Закону України «Про електронну\~\~комерцію» електронний договір укладається шляхом пропозиції його укласти (оферти) однією стороною та її прийняття (акцепту) другою стороною.\~\~\~Електронний договір вважається укладеним з моменту одержання особою,\~\~\~яка направила пропозицію укласти такий договір, відповіді про прийняття цієї пропозиції в порядку, визначеному частиною шостою цієї статті. Пропозиція укласти електронний договір (оферта) може бути зроблена шляхом\~надсилання комерційного електронного повідомлення, розміщення пропозиції\~\~\~(оферти) у мережі Інтернет або інших інформаційно-телекомунікаційних системах (частина четверта\~статті 11 Закону України «Про електронну комерцію»). За правилом частини восьмої статті 11 Закону України «Про електронну комерцію» у разі якщо укладення електронного договору відбувається в інформаційно-телекомунікаційній системі суб`єкта електронної комерції, для прийняття пропозиції укласти такий договір особа має ідентифікуватися в такій системі та надати відповідь про прийняття пропозиції (акцепт) у порядку, визначеному частиною шостою цієї статті. Такий документ оформляється у довільній формі та має містити істотні умови, передбачені законодавством для відповідного договору. Електронний договір, укладений шляхом обміну електронними повідомленнями,\~\~\~підписаний у порядку, визначеному статтею 12 цього Закону, вважається таким, що за правовими наслідками прирівнюється до договору, укладеного\~\~\~в письмовій формі. Кожний примірник електронного документа з накладеним на нього підписом, визначеним статтею 12 цього Закону, є оригіналом такого документа (частина дванадцята статті 11 Закону України «Про електронну комерцію»). Зібраними у справі доказами підтверджено, що договір, за яким позивач заявив вимоги у цій справі, укладений сторонами в електронному вигляді з використанням електронного підпису, що відповідає вимогам статті 12 Закону України «Про електронну комерцію». Враховуючи, крім іншого, факт підписання відповідачем анкети-заяви, паспорту споживного кредиту, графіку платежів, суд дійшов висновку, що ТОВ «ФК «Віва Капітал» та [PERSON] 15 травня 2024\~\~\~року підписано кредитний договір №\~1413628469012. Вказані обставини свідчать про дотримання форми зазначеного правочину та укладення кредитного договору, відповідно до умов якого відповідач отримала кредит. Належних та допустимих доказів, які б підтверджували, що всі дії, вчинені від імені відповідача, вчинені не нею, матеріали справи не містять. Верховний Суд у постанові від 01 липня 2024 року у справі № 638/161/22 погодився з тим, що «без введення позичальником відповідних даних, здійснення його верифікації, передання ним та отримання товариством персональних даних від позивача з метою укладення договору, таке укладення кредитного договору є неможливим. А в матеріалах справи відсутні докази протиправності дій третіх осіб стосовно позивача, які стосуються підписання кредитного договору». Таким чином, зібраними у справі доказами підтверджено, що кредитний договір укладений з дотриманням вимог закону. Частиною першою статті 526 ЦК України встановлено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Розмір процентів, тип процентної ставки (фіксована або змінювана) та порядок їх сплати за кредитним договором визначаються в договорі залежно від кредитного ризику, наданого забезпечення, попиту і пропозицій, які склалися на кредитному ринку, строку користування кредитом, розміру облікової ставки та інших факторів на дату укладення договору (частина друга\~статті 1056-1 ЦК України). Як зазначено вище, паспорт споживного кредиту, кредитний договір, які підписані відповідачем, містять інформацію щодо кредитування, зокрема, тип кредиту, суму кредиту, строк кредитування, розмір процентної ставки. Матеріали справи не містять будь-яких належних та допустимих доказів, що спростовують факт укладення кредитного договору. Відповідно до наданого позивачем розрахунку заборгованості у [PERSON] перед ТОВ «ФК «Віва Капітал» наявна непогашена заборгованість за договором від\~15\~травня 2024 року №\~1413628469012, розмір якої становить 31\~999,20 грн, з яких: 6\~\~700 грн заборгованість за тілом кредиту, 11\~899,20 грн заборгованість за процентами, 13 400 грн штраф. Оцінюючи розрахунок заборгованості [PERSON] за договором від 15 травня 2024 року № 1413628469012, суд враховує, що стаття 8 Закону України «Про споживче кредитування» була доповнена частиною п`ятою згідно із Законом від 22 листопада 2023\~\~року № 3498-IX, якою передбачено, що максимальний розмір денної процентної ставки, розрахованої відповідно до частини четвертої цієї статті, не може перевищувати 1 %. Закон України від 22 листопада 2023 року №3498-ХІ «Про внесення змін до деяких законів України щодо удосконалення державного регулювання ринків фінансових послуг» набрав чинності 24 грудня 2023 року. Пунктом 17 Прикінцевих та Перехідних положень Закону «Про споживче кредитування» передбачено, що тимчасово, протягом 240 днів з дня набрання чинності Законом України «Про внесення змін до деяких законів України щодо удосконалення державного регулювання ринків фінансових послуг», установити, що максимальний розмір денної процентної ставки не може перевищувати: протягом перших 120 днів 2,5\~%; протягом наступних 120 днів 1,5 %. Частиною другою розділу 2 Прикінцевих та перехідних положень Закону України «Про внесення змін до деяких законів України щодо удосконалення державного регулювання ринків фінансових послуг» встановлено, що дія пункту 5 розділу І цього Закону поширюється на договори про споживчий кредит, укладені до набрання чинності цим Законом, якщо строк дії таких договорів продовжено після набрання чинності цим Законом. З урахуванням змін до Закону України «Про споживче кредитування», які набрали чинності з 24 грудня 2023 року, відсотки з 25 грудня 2023 року по 22 квітня 2024 року (120 днів перехідного періоду) мали нараховуватися в розмірі денної процентної ставки не більше 2,5 %, а з 23 квітня 2024 року по 20 серпня 2024 року (наступні 120 днів перехідного періоду) в розмірі денної процентної ставки не більше 1,5 %. Із наданого позивачем розрахунку заборгованості вбачається, що проценти за користування кредитом за період з 18 травня 2024 року до 06 червня 2024 року нараховувались в розмірі 1,036 % в день, а з 07 червня 2024 року до 20 серпня 1,47 % в день, тобто у меншому розмірі за законодавчо встановлене обмеження. Проте з\~\~21\~\~серпня 2024 року до 15 вересня 2024 року проценти за користування кредитом повинні нараховуватися, відповідно до Закону України «Про споживче кредитування», тобто не більше 1 % денної процентної ставки. Таким чином, заборгованість за процентами за користування кредитом становить 10\~500,24 грн, з яких: за період з 18 травня 2024 року до 06 червня 2024 року включно (20 днів) 1\~388,24 грн (20 днів ? 1,036 % ? 6\~700 грн); за період з 07 червня 2024 року до 20 серпня 2024 року включно (75 днів) 7 437 грн (75 днів ? 1,48 % ? 6\~700 грн); за період з 21 серпня 2024 року до 14 вересня 2024 року включно (25 днів) 1 675 грн (25\~днів ? 1 % ? 6\~700 грн). Що стосується вимог позивача про стягнення з відповідача штрафу, слід зазначити таке. Особа може бути звільнена від цивільного обов`язку або його виконання у випадках, встановлених договором або актами цивільного законодавства (частина перша статті 14 ЦК України). Критерії правомірності примусу суб`єкта цивільного права до певних дій (бездіяльності) пов`язуються з тим, що відповідні дії (бездіяльність) мають бути обов`язковими для такого суб`єкта (постанова Верховного Суду у складі Об`єднаної\~\~палати Касаційного цивільного суду від 10 жовтня 2019 року у справі №\~320/8618/15-ц). У період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування у разі прострочення позичальником виконання грошового зобов`язання за договором, відповідно до якого позичальнику було надано кредит (позику) банком або іншим кредитодавцем (позикодавцем), позичальник звільняється від відповідальності, визначеної статтею 625 цього Кодексу, а також від обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за таке прострочення. Установити, що неустойка (штраф, пеня) та інші платежі, сплата яких передбачена відповідними договорами, нараховані включно з 24 лютого 2022 року за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) за такими договорами, підлягають списанню кредитодавцем (позикодавцем) (пункт 18 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України). Тлумачення пункту 18 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України свідчить, що законодавець передбачив особливості у регулюванні наслідків прострочення виконання (невиконання, часткового виконання) певних грошових\~\~\~зобов`язань. Така особливість проявляється: (1) в періоді існування особливих\~\~правових наслідків. Таким є період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування; (2) в договорах,\~на які поширюються специфічні правові наслідки. Такими є договір позики, кредитний договір, і в тому числі договір про споживчий кредит; (3) у встановленні спеціальних правових наслідків прострочення виконання (невиконання, часткового виконання). Такі наслідки полягають в тому, що позичальник звільняється від відповідальності, визначеної частиною другою статті 625 ЦК України, а також від обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за таке прострочення. У разі якщо неустойка (штраф, пеня) та інші платежі, сплата яких передбачена відповідними договорами, нараховані включно з 24 лютого 2022 року за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) за такими договорами, підлягають списанню кредитодавцем (позикодавцем). Вказані висновки викладені у постанові Верховного Суду від 12 лютого 2025 року у справі № 758/5318/23. Загальні засади (принципи) цивільного права мають фундаментальний характер й інші джерела правового регулювання, в першу чергу акти цивільного законодавства, мають відповідати змісту загальних засад. Це, зокрема, проявляється в тому, що загальні засади (принципи) за своєю суттю є нормами прямої дії та повинні враховуватися, зокрема, під час тлумачення норм, що містяться в актах цивільного законодавства. Отже, до спірних правовідносин, які виникли у зв`язку із невиконанням [PERSON] грошових зобов`язань, що випливають з кредитного договору, наявність яких та розмір встановлено під час розгляду справи, підлягають застосуванню вимоги пункту\~18\~Прикінцевих та перехідних положень ЦК України. З урахуванням викладено, відсутні правові підстави для стягнення з відповідача штрафу за прострочення виконання грошового зобов`язання. Зібраними у справі доказами підтверджено, що відповідач уклала кредитний договір, фактично отримані кредитні грошові кошти в добровільному порядку на користь позивача не повернула, тому ТОВ «ФК «Віва Капітал» обґрунтовано звернулося до суду за\~захистом порушених прав шляхом стягнення кредитної заборгованості. З огляду на викладене, заборгованість відповідача перед позивачем за договором від 15 травня 2024 року № 1413628469012 становить 17\~200,24 грн, з яких: 6 700 грн заборгованість за тілом кредиту, 10\~500,24 грн заборгованість за процентами. Висновки за результатами розгляду позовних вимог Внаслідок неналежного виконання відповідачем своїх зобов`язань за договором кредиту порушено майнові права позивача, тому наявні підстави для судового захисту прав кредитора, у зв`язку з чим позовні вимоги ТОВ «ФК «Віва Капітал» підлягають задоволенню частково. Враховуючи принцип безпосередності судового розгляду, рішення обґрунтоване доказами, одержаними у визначеному законом порядку та дослідженими у судовому засіданні, в якому ухвалюється рішення. Щодо розподілу судових витрат Позивач подав позовну заяву до суду через підсистему «Електронний суд» та сплатив судовий збір у розмірі 3\~028 грн. Відповідно частини третьої статті 4 Закону України «Про судовий збір» при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору. Враховуючи вимоги\~Закону України\~«Про судовий\~збір»,\~за подання\~до суду\~позовної заяви\~майнового характеру\~через підсистему\~«Електронний суд» у цій справі судовий збір становив 2\~422,40 грн. Оскільки позовні вимоги задоволено частково (на 53,75 %), то суд відповідно до статті\~141\~ЦПК України стягує з відповідача на користь позивача витрати зі сплати судового збору пропорційно розміру задоволених позовних вимог у розмірі 1\~302,04 грн (2\~422,40 ? 53,75 %). Судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних із розглядом справи, належать витрати на професійну правничу допомогу (частини перша, третя статті 133 ЦПК України). Відповідно до частин першої та другої статті 137 ЦПК України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат. Частиною восьмою статті 141 ЦПК України визначено, що розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву. У разі неподання відповідних доказів протягом встановленого строку така заява залишається без розгляду. Водночас зі змісту частини четвертої статті 137 ЦПК України слідує, що розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на\~\~\~виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг\~та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи. Відповідно до частини третьої статті 141 ЦПК України при вирішенні питання про розподіл судових витрат суд враховує: чи пов`язані ці витрати з розглядом справи; чи є розмір таких витрат обґрунтованим та пропорційним до предмета спору з урахуванням ціни позову, значення справи для сторін, в тому числі чи міг результат її вирішення вплинути на репутацію сторони або чи викликала справа публічний інтерес; поведінку сторони під час розгляду справи, що призвела до затягування розгляду справи, зокрема, подання стороною явно необґрунтованих заяв і клопотань, безпідставне твердження або заперечення стороною певних обставин, які мають значення для справи, безпідставне завищення позивачем позовних вимог тощо; дії сторони щодо досудового вирішення спору та щодо врегулювання спору мирним шляхом під час розгляду справи, стадію розгляду справи, на якій такі дії вчинялися. Європейський суд з прав людини, присуджуючи судові витрати на підставі статті\~\~41 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, виходив з того, що заявник має право на компенсацію судових та інших витрат, якщо вони були фактичними і неминучими, а їхній розмір обґрунтованим (рішення у справі «East/West Alliance Limited» проти України). Склад витрат, пов`язаних з оплатою за надання професійної правничої допомоги, входить до предмета доказування у справі, що свідчить про те, що такі витрати повинні бути обґрунтовані належними та допустимими доказами. Отже, склад та розмір витрат, пов`язаних з оплатою правової допомоги, входить до предмета доказування у справі. Згідно з пунктом 6 частини першої статті 3 ЦК України загальними засадами цивільного законодавства є, зокрема, справедливість, добросовісність та розумність. Суд враховує, що факт надання позивачу професійної правничої допомоги підтверджується матеріалами справи. До ухвалення судового рішення на підтвердження розміру витрат на правничу допомогу стороною позивача надано договір про надання правової допомоги від\~06 травня 2025 року № 0605, акт наданих послуг від 23 червня 2025 року, детальний опис наданих послуг від 23 червня 2025 року. Велика Палата Верховного Суду вказувала на те, що при визначенні суми відшкодування суд має виходити з критерію реальності адвокатських витрат (встановлення дійсності та необхідності), а також критерію розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи та фінансового стану обох сторін (постанова від\~19 лютого 2020 року у справі № 755/9215/15-ц). Для суду не є обов`язковими зобов`язання, які склалися між адвокатом та клієнтом, зокрема у випадку укладення ними договору у контексті вирішення питання про розподіл судових витрат. Вирішуючи останнє, суд повинен оцінювати витрати, що мають бути компенсовані за рахунок іншої сторони, ураховуючи як те, чи були вони фактично понесені, так і оцінювати їх необхідність (постанова Великої Палати Верховного Суду від\~12 травня 2020 року у справі № 904/4507/18). Суд не зобов`язаний присуджувати стороні, на користь якої відбулося рішення, всі\~ його витрати на адвоката, якщо,

Outcome: partial