Jurisdiction: civil
Date: 2025-09-22 00:00:00

04 жовтня 2024 року [PERSON] звернулась до Московського районного суду м. Харкова з позовом, в якому просить визначити їй додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , строком в один місяць з час набрання рішенням суду законної сили. В обґрунтування позовних вимог зазначила, [INFO] помер батько [PERSON] , [INFO] , з яким вона перебувала у поганих стосунках та майже не спілкувалася. У визначений законом шестимісячний строк вона подала заяву про прийняття спадщини приватному нотаріусу Саварінській Н.В. Нотаріус повідомила її про те, що спадщину після [PERSON] прийняла також його мати [PERSON] , яка була зареєстрована разом із спадкодавцем за адресою: [ADDRESS] . Враховуючи, що з батьком у неї були погані відносини, а він проживав разом з [PERSON] , вона дуже рідко спілкувалася з бабусею. Через особистий конфлікт з батьком її не запрошували додому до бабусі в гості, а рідкісне спілкування відбувалося так, щоб про це не знав батько. Однак саме бабуся повідомила її про смерть батька в січні 2024 року. 27 березня 2024 року після подачі заяви про прийняття спадщини після смерті батька приватному нотаріусу Харківського міського нотаріального округу вона зателефонувала бабусі, щоб повідомити у якого нотаріуса відкрита спадкова справ і куди можна звертатися за оформленням спадщини. Однак на дзвінок ніхто не відповів. Через декілька днів вона вирішила відвідати бабусю в неї вдома та передати їй вказану вище інформацію. Однак двері ніхто не відчинив. Сусіди повідомили, що бабусю забрала до себе дочка [PERSON] , яка проживає десь в центрі (точної адреси ніхто не знає). Сусіди також повідомили, що вже місяці два-три не бачили [PERSON] . Вказане можуть підтвердити свідки. Враховуючи, що частка квартири в якій проживала бабуся знаходилася у власності батька, вона вирішила, що бабуся звернеться до нотаріуса після спливу шестимісячного строку та почне займатися оформленням спадщини (оригінали документів на майно знаходилися в неї), тоді вдасться дізнатися її актуальний номер телефону чи дізнатися де вона проживає наразі. Позивач також попросила приватного нотаріуса Саварінську Н.В., у якої заведена спадкова справа після смерті батька, щоб вона повідомила бабусю, що вона її розшукує та їй невідоме місце її перебування. На початку вересня 2024 року позивачу зателефонувала нотаріус Саварінська Н.В. та повідомила, що на її адресу надійшов запит від нотаріуса Сергієнко Н.В. з проханням надати копію спадкової справи для оформлення спадщини після [PERSON] , яка померла, як виявилося, ще [INFO] . При чому запит нотаріусу було направлено через декілька тижнів після спливу шестимісячного строку для прийняття спадщини, ймовірно, саме для того, щоб позивач не встигла подати заяву про прийняття спадщини після бабусі [PERSON] , адже вона, як онука, мала право на спадкування у першу чергу по праву представлення на частку, яку мав право спадкувати її батько, який помер раніше. Вважає, що відповідач умисно приховала факт смерті бабусі, щоб вона не отримала права на спадкування половини майна померлої [PERSON] . У відповідача є контактний її номер, однак остання не зателефонувала і не повідомила про смерть бабусі. Бабуся через декілька місяців після смерті батька перестала проживати за адресою: [ADDRESS] . Так, відповідачу відомо, що у цьому ж будинку проживає її хресна, яка є одночасно сусідкою бабусі та у випадку, якби вона дізналася про смерть [PERSON] повідомила б її одразу про це. Саме тому, відповідач змінила місце проживання своєї матері та забрала її до себе в іншу квартиру. Сусіди не знали про смерть [PERSON] , її тіло не забирали з квартири, вона померла не вдома. Вказане можуть підтвердити свідки. Спадкова справа після смерті [PERSON] була заведена за декілька днів до закінчення шестимісячного строку для прийняття спадщини. Запит нотаріуса Сергієнко Н.В. для отримання копії спадкової справи після смерті [PERSON] був направлений після закінчення шестимісячного строку для прийняття спадщини після смерті [PERSON] . Всі вказані вище обставини у їх сукупності свідчать про те, що відповідач приховувала факт смерті [PERSON] від неї, користуючись не дуже близькими стосунками між спадкодавцем і позивачем. Крім того зазначає, що у період з травня по серпень 2024 року вона хворіла та проходила комплекс медичних обстежень для виявлення проблем зі здоров`ям, у зв`язку з чим не мала багато часу для встановлення місця проживання бабусі. Вказане підтверджується численними довідками про обстеження, аналізи, тощо. Вона постійно підтримувала зв`язок з сусідами бабусі та просила їх повідомити, якщо [PERSON] з`явиться за адресою проживання. Вона звернулася до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини одразу як тільки їй стало відомо про смерть бабусі, а саме 24 вересня 2024 року, однак нотаріус заяву не прийняла, а видала постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії № 215/02-31. Фактично з дня спливу 6-тимісячного строку і до дня видачі постанови минуло 1,5 місяці, а до суду вона звертається ще до того як сплинуло 2 місяці з дня смерті бабусі. Постановою приватного нотаріуса Харківського нотаріального округу Сергієнко Наталі Вікторівни про відмову у вчиненні нотаріальної дії № 215/02-31 від 24 вересня 2024 року їй було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті бабусі [PERSON] , яка померла [INFO] , згідно ч. 1 ст. 1266 Цивільного кодексу України, на частку батька сина спадкодавця, [PERSON] , [INFO] , який помер [INFO] . З дня спливу строку для прийняття спадщини до дня звернення до суду з позовом про надання додаткового строку для прийняття спадщини спливло менше 2 (двох) місяців, а активні заходи для звернення до суду вона почала вживати на наступний день після того як дізналася про смерть бабусі, яку від неї приховали. Позивач не є спадкоємцем першої черги (спадкоємець п`ятої черги), а отримує право на спадкування лише у зв`язку з тим, що її батько помер раніше. Відповідно позивач спадкує по праву представлення частину батька. За таких обставин вважає, що вона пропустила строк для прийняття спадщини з поважних причин та суд повинен визначити їй додатковий строк для прийняття спадщини, оскільки поновити строк у інший спосіб, ніж в судовому порядку не передбачено діючим законодавством. Ухвалою Московського районного суду м. Харкова від 09.10.2024 року відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження, призначено підготовче судове засідання. Витребувано у приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Саварінскої Наталії Вікторівни належним чином засвідчені копії матеріалів спадкової справи, заведеної після смерті [PERSON] , який помер [INFO] (спадкова справа № 22/2024). Витребувано у приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Сергієнко Наталі Вікторівни належним чином засвідчені копії матеріалів спадкової справи, заведеної після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] (спадкова справа № 28/2024). 29.10.2024 на адресу суду за допомогою системи «Електронний суд» від представника відповідача [PERSON] адвоката Андрусенка Д. надійшов відзив на позовну заяву, згідно якого, останній просить відмовити у задоволенні позовних вимог [PERSON] до [PERSON] про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, оскільки позивач пропустила строк для прийняття спадщини не з поважних причин. Крім того, у відзиві посилався на те, що [INFO] померла бабуся позивачки - [PERSON] , з якою позивачка не спілкувалася та не підтримувала жодних відносин протягом багатьох років. Позивачка мала вкрай неприязні стосунки як із батьком [PERSON] , який зловживав алкоголем, так і з родичами по батьківській лінії. Через неприязні стосунки із батьком і його родиною навіть змінила прізвище і по-батькові, фактично відмовившись від батька. Це підтверджується наданим стороною позивача свідоцтвом про зміну імені. Тому викладені в позовній заяві фактичні данні про начебто спілкування з бабусею, відвідування її вдома, якісь дії відповідачки, начебто направлені на переховування факту її смерті, не відповідають дійсності. Позивачка ніколи не цікавилася життям бабусі, у тому числі і тоді, коли її батько [PERSON] , який зловживав алкоголем, вчергове жорстоко побив стареньку і дочка відповідачки вимушена була забрала бабусю до себе. Оскільки [PERSON] мала важкі хронічні сукупні хвороби, постійно була необхідність у прийнятті підтримуючих медикаментів та періодичній госпіталізації, кошти на яке оплачувала виключно відповідачка. Після смерті [PERSON] саме відповідачка займалася організацією поховання померлої, у тому числі проведенням православного обряду відспівування померлої та проведення панахиди, під час якої відповідачка роздавала сусідам пожертву за Царство Небесне померлої, тому сторона відповідача відкидає слова позивачки про те, що ніхто не знав про смерть [PERSON] . На думку відповідача, позивачка пропустила строк подання заяви про прийняття спадщини через несумлінне ставлення до своїх процесуальних прав. 23.10.2024 на адресу суду від приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Саварінської Н.В. надійшла належним чином засвідчена копія матеріалів спадкової справи, заведеної після смерті [PERSON] , який помер [INFO] (спадкова справа № 22/2024) на 19 аркушах. Того ж дня, 23.10.2024 на адресу суду від приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Сергієнко Н.В. надійшла належним чином засвідчена копія матеріалів спадкової справи, заведеної після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] (спадкова справа № 28/2024) на 93 аркушах. 12.11.2024 за допомогою системи «Електронний суд» представник позивача [PERSON] адвокат Задерей О.В. подав відповідь на відзив. Суть відповіді на відзив полягає у наступному. Так, дійсно позивач мала погані стосунки з батьком та його рідною сестрою відповідачем у справі. Однак з бабусею вона підтримувала спілкування, хоча і не часто. Так, саме бабуся повідомила їй про смерть батька та рекомендувала звернутися до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини. Також бабуся приховувала, що спілкувалася з позивачем від сина та дочки, оскільки не хотіла конфліктів зі своїми дітьми, які були проти спілкування. Бабуся хотіла, щоб позивач отримала частку квартири батька, адже саме з цією метою повідомила про його смерть. Також бабуся не склала заповіт на свою дочку, а отже не бажала, щоб все майно дісталося дочці після її смерті, адже бабуся знала, що позивач матиме право претендувати на спадщину замість свого батька. Щодо відсутності бабусі за місцем своєї реєстрації, то відповідач фактично визнає, що бабуся проживала не за місце своєї реєстрації, а в іншому місці. Де знаходилася бабуся позивачу не відомо (навіть у відзиві відповідач цю інформацію приховує), ймовірно, саме відповідач забороняла телефонувати онуці, адже бабуся перебувала під її постійним наглядом. Щодо поважності причин пропуску строку на прийняття спадщини. Як зазначалося в позовній заяві, позивач обґрунтовує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини не лише незнанням про смерть спадкодавиці, а також іншими обставинами, які в сукупності стали причиною пропуску строку для прийняття спадщини. Так, відповідач визнає, що забрала бабусю до себе, тобто остання не проживала за місцем своєї реєстрації. Також визнає факт поганих стосунків між нею та позивачем. Розуміючи, що позивач матиме право спадкувати після смерті бабусі остання приховала і її місце проживання, і факт смерті не лише від позивача, але і від інших осіб які могли повідомити інформацію позивачу, зокрема, сусідів [PERSON] за адресою реєстрації. Більше того, відповідач відкрила спадкову справу після смерті [PERSON] [INFO] , тобто вже після закінчення шестимісячного строку для прийняття спадщини, скориставшись тим фактом, що у неї та бабусі була реєстрація за однією адресою. Таким чином, відповідач вичекала рівно місяць після закінчення шестимісячного строку і лише потім подала відповідну заяву нотаріусу, а нотаріус одразу направив запит на отримання копії спадкової справи після смерті батька позивача [PERSON] . Вказані вище обставини, свідчать про те, що відповідач умисно приховувала інформацію про смерть бабусі позивача, змінила до смерті її місце проживання, не повідомляла про смерть бабусі з метою усунути позивача від спадкування частки квартири в першу чергу по праву представлення замість померлого батька. У відповідача є номер телефону позивача, з метою створити ілюзію добросовісності відповідач розмістила оголошення в Газеті Урядовий кур`єр, випуск № 186 від 13 вересня 2024 року з оголошенням наступного змісту: «Розшукується [PERSON] , 2001 року народження, у зв`язку з відкриття спадщини після [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] . Звернутися протягом 10 днів від публікації цього оголошення за адресою: [ADDRESS] , тел. [NUMBER] , нотаріус Сергієнко Н.В.» (аркуш справи 189, нижній правий кут). До закінчення 10-денного строку з дня публікації цього оголошення Позивач звернулася до нотаріуса, а вже 24 вересня 2024 року приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Сергієнко Наталією Вікторівною видано постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії № 215/02/31. Майже одразу позивач уклала договір про надання правової допомоги та звернулася до суду з позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Таким чином, все вищевикладене свідчить, що відповідач умисно створила умови за яких позивач не змогла звернутися до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини у визначений законом шестимісячний строк. 29 січня 2025 року ухвалою Московського районного суду м. Харкова клопотання представника позивача про виклик свідків задоволено. Викликано в якості свідків [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] . Попереджено свідків про кримінальну відповідальність за завідомо неправдиве показання чи відмову від давання показань на вимогу суду. Закрито підготовче провадження у даній справі. Призначено справу до судового розгляду по суті. Законом України від 26 лютого 2025 року № 4273-IX внесено зміни до Закону України «Про судоустрій і статус суддів» щодо зміни найменувань місцевих загальних судів. Зокрема, змінено найменування Московського районного суду міста Харкова на Салтівський районний суд міста Харкова. Набрання чинності зазначеним Законом України відбулося 25 квітня 2025 року. Позивач у судовому засіданні підтримала позовні вимоги, просила задовольнити їх у повному обсязі. Пояснила суду, що відповідач приховала смерть бабусі, з якою вона була в гарних стосунках. Їй не було відомо де мешкає бабуся, оскільки за адресою де мешкала бабуся її там не було. Сусіди також не бачили бабусю вдома. Позивач не могла займатися розшуком бабусі, оскільки вона зазнала депресивний розлад, з восени приймає антидепресанти та проводить медичні обстеження. Представник позивача, який приймав участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції позовні вимоги підтримав у повному обсязі, просив їх задовольнити з підстав, викладених у позовній заві. Надав пояснення. Представник відповідача, який також приймав участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції, заперечував проти задоволення позовних вимог з підстав, викладених у відзиві на позовну заяву. Надав свої заперечення. Вислухавши пояснення позивача, представника позивача, представника відповідача, допитавши свідків, з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, всебічно та повно дослідивши матеріали справи та надані учасниками судового процесу докази, суд встановив такі факти та відповідні їм правовідносини. Відповідно до положень ст. 11 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 цього Кодексу. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Судом встановлено, що [INFO] помер батько позивача [PERSON] , [INFO] , що підтверджується копією Витягу з державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію смерті за № 00044063014 від 15.03.2024 року. Факт родинних відносин між позивачем [PERSON] та її померлим батьком [PERSON] підтверджується копією свідоцтва про народження серія [NUMBER] від 29.11.2001 року, виданого Московським районним управлінням юстиції міста Харкова, а саме в графі «батько» зазначено [PERSON] . Згідно копії свідоцтва про зміну імені серія [NUMBER] від 12 листопада 2021 року, виданого Московським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків), позивачем змінено прізвище з « [PERSON] » на « [PERSON] ». Отже, позивач [PERSON] , [INFO] є рідною донькою померлого [PERSON] . Згідно копії свідоцтва про смерть серія [NUMBER] , виданого 08 лютого 2024 року Першим відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, [INFO] померла бабуся позивача - [PERSON] , [INFO] . Факт родинних відносин між позивачем [PERSON] по її померлою бабусею по лінії батька [PERSON] , підтверджується копіює свідоцтва про народження серія [NUMBER] від 29.11.2001 року, виданого Московським районним управлінням юстиції міста Харкова; копією свідоцтва про зміну імені серія [NUMBER] від 12 листопада 2021 року, виданого Московським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків), де позивачем змінено прізвище з « [PERSON] » на « [PERSON] », та копією свідоцтва про народження серія [NUMBER] , виданого 15 лютого 1975 року Костівською сільською радою Валківського району Харківської області. Отже, позивач [PERSON] є онукою померлої [PERSON] по лінії батька. Оскільки батько позивача, [PERSON] помер [INFO] , тому позивач є спадкоємцем після смерті баби за правом представлення на підставі ст. 1266 Цивільного кодексу України. Згідно матеріалів справи, після смерті баби [PERSON] відкрилась спадщина, яка складається з: частки квартири [ADDRESS] ; частки земельної ділянки площею 5.4651 га, кадастровий номер: 6321283501:02:000:0123, розташованої на території Костівської сільської ради Валківського району Харківської області, КСП ім. Горького; частки залишку на право на земельну частку (пай) розміром 1,19 умовних кадастрових гектар, що перебуває в колективній власності КСП ім. Горького, с. Костів Валківського району Харківської області. Після смерті баби позивача [PERSON] , спадщину прийняла відповідач [PERSON] , так як на момент смерті постійно проживала та була зареєстрована разом із померлою [PERSON] , що підтверджується копією Інформаційної довідки з Реєстру територіальної громади міста Харкова від 09.09.2024 року та належним чином засвідченою копією матеріалів спадкової справи, заведеної після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] (спадкова справа № 28/2024) на 93 аркушах, яка надійшла від приватного нотаріуса ХМНО Скргієнко Н.В. Як вказує позивач, відповідач умисно приховала факт смерті бабусі, щоб позивач не мала змоги отримати права на спадкування половини майна померлої [PERSON] , яке міг успадкувати її померлий батько. У відповідача є контактний номер позивача, однак остання не зателефонувала і не повідомила про смерть бабусі. Крім того зазначає, що у період з травня по серпень 2024 року вона хворіла та проходила комплекс медичних обстежень для виявлення проблем зі здоров`ям, у зв`язку з чим не мала багато часу для встановлення місця проживання бабусі. Маючи намір прийняти спадщину позивач вживала відповідних заходів, а саме звернулась до приватного нотаріуса ХМНО Сергієнко Н.В. з заявою про прийняття спадщини одразу як тільки їй стало відомо про смерть бабусі, а саме 24 вересня 2024 року. Однак приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Сергієнко Н.В. було винесено постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії вих. № 215/02-31, згідно якої [PERSON] було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті бабусі, [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] , згідно ч. 1 ст. 1266 ЦК України, на частку свого батька сина спадкодавця, [PERSON] , [INFO] , який помер [INFO] . Згідно з п. 24. Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК (435-15). Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК) (435-15), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Згідно з ч. 1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, повинен подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини і лише особисто. Відповідно до ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно ст. 1221 ЦК України, місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. Якщо місце проживання спадкодавця невідоме, місцем відкриття спадщини є місцезнаходження нерухомого майна або основної його частини, а за відсутності нерухомого майна - місцезнаходження основної частини рухомого майна. Відповідно до ч. 2 ст. 220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу). Судом встановлено, що [PERSON] померла [INFO] , тобто часом відкриття спадщини є саме це число. Із довідки про реєстрацію місця проживання особи від 24.01.2022 року убачається, що на час відкриття спадщини позивач [PERSON] була зареєстрована та проживала за адресою: [ADDRESS] . Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України). Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Несвоєчасне звернення із заявою до нотаріуса позивач обґрунтовує сукупністю наступних обставин, які на її думку, свідчать про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. Так, приховування відповідачем факту смерті спадкодавиці, відкриття спадкової справи за декілька днів до закінчення шестимісячного строку для прийняття спадщини, що не дало нотаріусу можливості здійснити розшук інших спадкоємців у визначений законом строк для прийняття спадщини. При наявності контактів позивача відповідач не повідомила про смерть бабусі. Направлення запиту нотаріусом для отримання копії спадкової справи після батька позивача [PERSON] вже після спливу шести місяців після смерті [PERSON] . Відповідач розуміла, що нотаріус може повідомити позивача про смерть бабусі (у нотаріуса [PERSON] були контакти позивача). Після надходження запиту про надання копії спадкової справи нотаріус повідомила позивача про смерть бабусі. Відповідач перевезла спадкодавицю до іншої квартири, вона була відсутня за місцем свого проживання, навіть сусіди дізналися про смерть [PERSON] лише вересні 2024 року. В матеріалах спадкової справи відсутня інформація про розшук інших спадкоємців [PERSON] . У позивача були проблеми із здоров`ям в період з травня по серпень 2024 року, тому вона проходила численні обстеження та здавала аналізи для з`ясування у зв`язку з чим виникли проблеми. У червні в неї було виявлено пролапс митрального клапану 1 ступеню. Пролапс мітрального клапана (ПМК) це ураження серцевого м`яза різного генезу або патологія сполучнотканинних утворень серця. Призводить до зміни структури, форми стулок мітрального клапана (в момент систоли вони прогинаються в порожнину лівого передсердя, даючи можливість частині крові потрапити назад). Враховуючи ступінь захворювання, позивачу було необхідно пройти профілактичне лікування, яке і тривало з червня по серпень 2024 року. Крім того в черні в позивача також виявлено хронічний тонзиліт через що довелося також пройти курс лікування. Тому в цей час позивач не займалася оформленням спадщини після батька та, враховуючи характер особистих відносин з бабусею, не надала уваги відсутності від неї будь-яких новин у цей час. Більше того, ще січня 2024 року позивач просила сусідів бабусі повідомити їй, якщо бабуся з`явиться за місцем проживання. З дня спливу строку для прийняття спадщини до дня звернення до суду з позовом про надання додаткового строку для прийняття спадщини сплинуло менше 2 (двох) місяців, а активні заходи для звернення до суду позивач почала вживати на наступний день після того як дізналася про смерть бабусі, яку від неї приховали. Позивач не є спадкоємцем першої черги (спадкоємець п`ятої черги), а отримує право на спадкування лише у зв`язку з тим, що її батько помер раніше. Відповідно позивач спадкує по праву представлення частину батька. Відповідно до ст. 253 ЦК України перебіг строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок. В окремих положеннях ЦК міститься правило про визначення перебігу строку «від дня» чи «з часу», а не «від наступного дня». Такий прийом законодавчої техніки законодавець застосував,

Outcome: approved