Jurisdiction: civil
Date: 2025-09-23 00:00:00

Позивачка [PERSON] звернулася до суду із позовною заявою до Новосанжарської селищної ради Полтавського району Полтавської області, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: [PERSON] , Приватний нотаріус Полтавського районного округу Ївженко Лариса Володимирівна про визнання права власності на земельну ділянку в порядку спадкування, у якій просила: визнати за нею право власності на земельну ділянку площею 0,0945 га, кадастровий номер 5323482801:01:002:0679, цільове призначення 02,01 для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), місцерозташування: [ADDRESS] , у порядку спадкування за заповітом після смерті батька [PERSON] , який помер [INFO] , якому вказана земельна ділянка належала на підставі державного акту серії ПЛ № 000483 від 26.12.1995. Позивачка мотивувала свої вимоги тим, що вона є донькою [PERSON] , який помер [INFO] . Після його смерті залишилося спадкове майно земельна ділянка, кадастровий номер 5323482801:01:002:0679, а також земельна ділянка з кадастровим номером 5323482800:00:002:0042. Вказала, що вона є спадкоємцем за заповітом, посвідченим приватним нотаріусом Полтавського районного нотаріального округу Полтавської області Охрей М.А. 04.12.2022 за реєстровим № 907. Зазначила, що постановою приватного нотаріуса Полтавського районного нотаріального округу Полтавської області Ївженко Л.В. від 31.01.2025 вих. № 36/02-31 їй було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом на земельну ділянку з кадастровим номером: 5323482801:01:002:0679, оскільки неможливо встановити склад спадкового майна та враховуючи відсутність безспірності у вчиненні нотаріальної дії. Ухвалою Новосанжарського районного суду Полтавської області від 19.06.2025 відкрито провадження у справі, призначено підготовче судове засідання (а.с. 69). Ухвалою Новосанжарського районного суду Полтавської області від 10.07.2025 витребувано від приватного\~нотаріуса Полтавського\~районного нотаріального\~округу Полтавської\~області Ївженко\~Лариси Володимирівни\~належним чином\~завіренні копії\~матеріалів спадкової\~справи №\~10/2023\~після померлого\~ [INFO] \~ [PERSON] . (а.с. 83-84). 18.07.2025 приватний нотаріус Полтавського районного нотаріального округу Полтавської області Ївженко Л.В. на виконання ухвали суду від 10.07.2025 надала копію спадкової справи № 10/2023 до майна померлого [INFO] [PERSON] від 09.03.2023 (а.с. 91-179). Ухвалою Новосанжарського районного суду Полтавської області від 29.07.2025 залучено до\~участі\~у цивільній\~справі\~третю особу,\~яка\~не\~заявляє самостійних\~вимог\~щодо\~предмета спору\~\~ [PERSON] ,\~ [INFO] ,\~зареєстровану за\~адресою:\~ [ADDRESS] . ( а.с. 186-187). Ухвалою Новосанжарського районного суду Полтавської області від 28.08.2025 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті (а.с. 204). Учасники справи в судове засідання не з`явилися, повідомлялися належним чином. Представник позивачки- адвокат Салашний М.О. у поданій до суду заяві просив розглядати справу за його відсутності та відсутності позивачки. Також вказав, що позовні вимоги підтримують в повному обсязі та просять задовольнити. Від приватного нотаріуса Полтавського районного нотаріального округу Полтавської області Ївженко Л.В. надійшла заява про розгляд справи за її відсутності. Відповідно до ч. 3 ст. 211 ЦПК України, особа, яка бере участь у справі, має право заявити клопотання про розгляд справи за її відсутності. Суд, відповідно до частини 1 статті 223 ЦПК України вважає можливим розглянути справу у відсутність учасників справи, які не з`явилися. Судом на підставі ч. 2\~ст. 247 ЦПК України, у зв`язку із неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Суд, дослідивши наявні в матеріалах справи письмові докази, встановивши на їх підставі фактичні обставини справи та характер спірних правовідносин, визначивши правові норми, що підлягають застосуванню, вважає, що позовні вимоги не підлягають задоволенню у зв`язку з наступним. З матеріалів справи встановлено, що відповідно до свідоцтва про народження серії [NUMBER] [PERSON] є батьком [PERSON] (а.с. 65), що підтверджується також повним витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про народження (а.с. 108). 11.02.1989 [PERSON] зареєструвала шлб з [PERSON] та у зв`язку з реєстрацією шлюбу змінила прізвище на [PERSON] . В подальшому шлюб було розірвано та після його розірвання позивачка залишила собі прізвище [PERSON] (а.с. 109-112). [PERSON] згідно зі свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] від 20.01.2023 (а.с.11), помер [INFO] , що підтверджується також повним витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про смерть (а.с. 93-94, 107). Згідно з довідкою виконавчого комітету Новосанжарської селищної ради № 92 від 09.05.2023, на дату смерті [INFO] , [PERSON] був зареєстрований і постійно проживав у будинку за адресою: [ADDRESS] . Проживав один (а.с. 100). Відповідно до копії заповіту від 04.12.2022, [PERSON] усе своє майно заповів [PERSON] , [INFO] (а.с. 12, 95). [PERSON] 09.03.2023 звернулась до нотаріуса із заяою про прийняття спадщини після смерті батька [PERSON] (а.с. 92). На підставі її заяви нотаріусом було заведено спадкову справу (а.с. 98). Постановою приватного нотаріуса Полтавського районного нотаріального округу Полтавської області Ївженко Л.В. № 36/02-31 від 31.01.2025 [PERSON] було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом на земельну ділянку площею 0.0945 га, кадастровий номер: 5323482801:01:002:0679, цільове призначення: 02.01 для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд, місце розташування: [ADDRESS] , яка залишилася після смерті батька [PERSON] у зв`язку з неможливістю встановити склад спадкового майна та відсутністю безспірності у вчиненні нотаріальної дії (а.с. 50-53, 178-179). Разом з тим, з матеріалів спадкової справи також встановлено, що із заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] до нотаріуса звернулась і [PERSON] , [INFO] , в якій вказала, що вона приймає з будь-яких підстав майно, що залишилося на день смерті її батька (а.с. 99). Відповідно до повного витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про народження [PERSON] є батьком [PERSON] , [INFO] (а.с. 112 звор.-113). Згідно з повним витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про шлюб, 04 вересня 1993 року зарєстровано шлюб між [PERSON] та [PERSON] , після реєстрації шлюбу наречена змінила прізвище з « [PERSON] » на « [PERSON] » (а.с.114-115). 17.02.2004 шлюб розірвано, після розірвання шлюбу дружина залишила прізвище « [PERSON] » (а.с. 115-зворот-116). Відповідно до повного витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про шлюб, 14.08.2020 зареєстровано шлюб між [PERSON] та [PERSON] , яка змінила прізвище з « [PERSON] » на « [PERSON] » (а.с. 117-118). Надаючи оцінку дослідженим доказам, суд враховує, що відповідно до статті 6 Конвенції\~про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру. Згідно з частиною першою\~статті 4 ЦПК України\~кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Статтею 15 Цивільного кодексу України\~(далі -\~ЦК України) передбачено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Відповідно до статей\~1216,\~1217 ЦК України\~спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права і обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті, за виключенням тих прав і обов`язків, що зазначені у\~статті 1219 ЦК України\~(статті\~1218,\~1231 ЦК України). Відповідно до частини другої\~статті 1220 ЦК України\~часом відкриття спадщини є день смерті особи, або день, з якого вона оголошується померлою. За\~статтею 1223 ЦК України\~право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у\~статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. Відповідно до\~статті 1258 ЦК України\~спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття. Згідно зі\~статтею 1261 ЦК України\~у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. У другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері\~\~(стаття 1262 Кодексу). У третю чергу право на спадкування за законом мають рідні дядько та тітка спадкодавця (стаття 1263 ЦК України). У четверту чергу право на спадкування за законом мають особи, які проживали зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини (стаття 1264 Кодексу). Відповідно до\~статті 1265 ЦК України\~у п`яту чергу право на спадкування за законом мають інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно, причому родичі ближчого ступеня споріднення усувають від права спадкування родичів подальшого ступеня споріднення. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина перша\~статті 1270 ЦК України). Відповідно до частини першої\~статті 1268 ЦК України\~спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Відповідно до\~статті 1269 ЦК України\~спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Суд, як державний орган, на який покладено обов`язок вирішення справи відповідно до Закону, має право й зобов`язаний визначати суб`єктний склад спору залежно від характеру правовідносин і норм матеріального права, які підлягають застосуванню. Визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи (постанови Великої Палати Верховного Суду від 17 квітня 2018 року у справі\~\~\~\~\~\~\~\~№ 523/9076/16-ц; від 20 червня 2018 року у справі № 308/3162/15-ц; від\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~21 листопада 2018 року у справі № 127/93/17-ц; від 12 грудня 2018 року у справі № 570/3439/16-ц; від 12 грудня 2018 року у справі № 372/51/16-ц; від 30 січня 2019 року у справі № 552/6381/17). Відповідно до\~статті 48 ЦПК України\~сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач. Позивачем і відповідачем можуть бути фізичні і юридичні особи, а також держава. Відповідач - це особа, яка, на думку позивача, порушила, не визнала чи оспорила його суб`єктивні права, свободи чи інтереси. Відповідач притягається до справи у зв`язку з позовною вимогою, яка пред`являється до нього. Належним відповідачем має бути така особа, за рахунок якої можливо задовольнити позовні вимоги. Суд захищає порушене право чи охоронюваний законом інтерес позивача саме від відповідача (схожі за змістом висновки викладено в постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 червня 2019 року у справі № 910/17792/17). Неналежний відповідач - це особа, притягнута позивачем як відповідач, стосовно якої встановлено, що вона не повинна відповідати за пред`явленим позовом за наявності даних про те, що обов`язок виконати вимоги позивача лежить на іншій особі - належному відповідачеві. Статтею 175\~ЦПК України встановлено, що викладаючи зміст позовної заяви, саме позивач визначає коло відповідачів, до яких він заявляє позовні вимоги. Тобто, саме позивач, звертаючись з позовом до суду, визначає коло відповідачів та визначає предмет та підстави позову. Визначення у позові складу сторін у справі (позивача та відповідача) має відповідати реальному складу учасників спору у спірних правовідносинах та має на меті ефективний захист порушених прав (свобод, інтересів) особи, яка вважає, що вони порушені, із залученням необхідного кола осіб, які мають відповідати за позовом. Незалучення до участі у справі особи як співвідповідача за умови наявності обов`язкової процесуальної співучасті є підставою для відмови у задоволенні позову через неналежний суб`єктний склад (правовий висновок, викладений у постановах Верховного Суду від 28 жовтня 2020 року у справі № 761/23904/19, від 20 січня 2021 року у справі 203/2/19). Суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача. Якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі. Після спливу строків, зазначених у частинах першій та другій цієї статті, суд може залучити до участі у справі співвідповідача або замінює первісного відповідача належним відповідачем виключно у разі, якщо позивач доведе, що не знав та не міг знати до подання позову у справі про підставу залучення такого співвідповідача чи заміну неналежного відповідача. Про залучення співвідповідача чи заміну неналежного відповідача постановляється ухвала. За клопотанням нового відповідача або залученого співвідповідача розгляд справи починається спочатку (стаття 51 ЦПК України). Із змісту\~зазначених норм\~права вбачається,\~що залучення\~у справі\~співвідповідача і\~заміна неналежного\~відповідача належним\~можливі лише\~за клопотанням\~позивача на\~певній стадії\~процесу,\~а саме,\~до закінчення\~підготовчого провадження у справі. \~ \~ \~ \~За змістом положень п. 20 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008\~ N\~7\~ «Про судову практику у справах про спадкування» за відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття всіма спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують спадкоємці відповідної черги. Зокрема, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. У п. 24 зазначеної Постанови, а також у п. 3.3 листа ВССУ з розгляду\~цивільних і\~кримінальних справ\~від 16.05.2013\~ № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування», суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. У постанові Верховного Суду в складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 10 листопада 2021 року в справі № 759/19779/18 (провадження № 61-4523св21) вказано, що: «у справах про визнання права власності у порядку спадкування належним відповідачем є спадкоємець (спадкоємці), який прийняв спадщину,\~а у випадку їх відсутності, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття, належним відповідачем є відповідний орган місцевого самоврядування». Так, з матеріалів спадкової справи встановлено, що у порядку та строк, визначені законом із заявою про прийняття спадщини звернулась також інша дочка померлого спадкодавця [PERSON] - [PERSON] , яка є спадкоємицею першої черги. Відповідно до процитованих вище положень закону, у разі неприняття спадщини спадкоємцем за заповітом, відмови від її приняття, визнання заповіту недійсним, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини, саме [PERSON] отримує право на спадкування за законом, оскільки вона відповідно до ст. 1261 ЦК України є спадкоємцем першої черги та у визначений законом 6-місячний строк після смерті спадкодавця звернулась до нотаріуса із заявою про приняття спадщини у порядку статті 1269 ЦК України. Зазначені обставини слугують підставою для висновку про те, що визнання права власності на спадкове майно за позивачкою [PERSON] , як спадкоємицею за заповітом, жодним чином не порушує прав та законних інтересів відповідної територіальної громади. Отже, Новосанжарська селищна рада Полтавського району Полтавської області, яка залучена позивачем до участі у справі як відповідач, не має відповідати за цим позовом, не є належним відповідачем у цій справі. Натомість, належним відповідачем є [PERSON] . Установивши, що позов заявлений до неналежного відповідача, суд відмовляє у позові до такого відповідача (постанови Великої Палати Верховного Суду від 17 квітня 2018 року у справі № 523/9076/16-ц, від 21 листопада 2018 року у справі № 127/93/17-ц, від 12 грудня 2018 року у справі № 570/3439/16-ц, від 12 грудня 2018 року у справі № 372/51/16-ц, від 30 січня 2019 року у справі № 552/6381/17). Пред`явлення позову до неналежного відповідача (неналежного складу відповідачів) є самостійною підставою для відмови в позові (див., зокрема, постанову Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 18 жовтня 2023 року в справі № 300/808/19 (провадження № 61?11144св22), постанову Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 07 грудня 2023 року в справі № 363/2300/20 (провадження № 61-6922св23), постанову Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 13 грудня 2023 року в справі № 753/8710/21 (провадження № 61-6090св23)). Якщо позивач не заявляє клопотання про залучення інших співвідповідачів у справах, в яких наявна обов`язкова співучасть, тобто коли неможливо вирішити питання про обов`язки відповідача, одночасно не вирішивши питання про обов`язки особи, не залученої до участі у справі як співвідповідача, суд відмовляє у задоволенні позову (див. постанова Верховного Суду від 17 січня 2024 року в справі № 947/6589/21 (провадження № 61-10253св23)). Відповідно до частини 4 статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. У зв`язку із зазначеним, суд приходить до висновку про необхідність відмови у задоволенні позову [PERSON] до Новосанжарської селищної ради Полтавського району Полтавської області, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: [PERSON] , Приватний нотаріус Полтавського районного округу Ївженко Лариса Володимирівна, [PERSON] про визнання права власності на земельну ділянку в порядку спадкування з підстави пред`явлення такого позову до неналежного відповідача. Поряд з цим, суд зазначає, що відмова у задоволенні позову у цій справі з наведених підстав не перешкоджає позивачу пред`явити позов до належного кола відповідачів на загальних підставах. За змістом положень ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог, а згідно з пунктом 2 частини 2 статті 141 ЦПК України, інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, у разі відмови в позові\~покладаються\~на позивача. З огляду на те, що суд дійшов висновку про відмову у задоволенні позовних вимог, судові витрати не підлягають стягненню з відповідача. На підставі ст. 2, 10,12,13, 259, 263-265 ЦПК України, суд,

Outcome: dismissed