Jurisdiction: civil
Date: 2025-09-28 00:00:00

29.07.2025 з використанням системи «Електронний суд» до Рокитнянського районного суду Київської області надійшла позовна заява [PERSON] до Акціонерного товариства «СЕНС БАНК», у якій позивач просив: - визнати недійсними чотири транзакції з переказу коштів з рахунку позивача [NUMBER] в розмірі: 9011,20 грн., 10841,60 грн., 2897,00 грн., 199,96 грн., що відбулися 29.12.2021 о 03:00:40, 03:00:48, 03:01:00, 03:01:24; -зобов`язати відповідача відновити залишок коштів на рахунку позивача до того стану, в якому він перебував перед виконанням фінансових операцій 29.12.2021 о 03:00:40, 03:00:48, 03:01:00, 03:01:24; -зобов`язати відповідача скасувати нараховані: · проценти за овердрафт; · проценти за користування кредитом (готівкові операції); · проценти за користування кредитом (покупки); · розрахунково-касове обслуговування основної картки; · щомісячну комісію за страховий пакет від фінансових ризиків, що утворився внаслідок проведення транзакцій 29.12.2021 о 03:00:40, 03:00:48, 03:01:00, 03:01:24. В обґрунтування заявлених позовних вимог зазначено, що у 2021 році [PERSON] був клієнтом АТ «АЛЬФА-БАНК», що перейменовано на АТ «СЕНС БАНК». В АТ «АЛЬФА-БАНК» [PERSON] отримав кредитну картку на 30 000 грн., номер банківського рахунку: [NUMBER] . На платформі онлайн-оголошень «ОЛХ», [PERSON] розмістив оголошення про продаж по запчастинам його автомобіля. Певна особа проявила зацікавленість до придбання лівого дзеркала його автівки. Оформити замовлення та доставку позивачу запропонували через сервіс «Олх-доставка». При оформленні такої доставки для отримання коштів клієнт повинен вести номер карти на яку зарахуються кошти від покупця. Позивач перейшов за посиланням для оформлення «Олх-доставки», де була форма для введення номеру карти на яку повинні зайти кошти за товар. Після введення номеру карти протягом 3-5 секунд позивач отримав чотири повідомлення від банку про списання з його рахунку коштів, вся сума списалася чотирьома транзакціями: 9011,20 грн., 10841,60 грн., 2897,00 грн., 199,96 грн. Точні хвилини та секунди кожної з операцій позивач не може вказати, оскільки в наданій банком виписці по рахунку час здійснення операцій відсутній, лише наявна дата операції, але позивач пам`ятає, що повідомлення про списання коштів від банку отримав після третьої години ночі. В листі-відповіді банк зазначив про надіслані повідомлення 29.12.2021 о 03:00:40, 03:00:48, 03:01:00, 03:01:24, але не ідентифікував ці транзакції по сумам. Жодній особі та жодним чином [PERSON] не передавав ані PIN-коду, ані пластику самої картки. 30.12.2021 [PERSON] подзвонив до банку на гарячу лінію, повідомив про факт вчинення шахрайських дій відносно нього та крадіжку кредитних грошей з його кредитної картки, а також просив відмінити транзакції та повернути кошти на рахунок. Представник банку, позивачу повідомила, що банк в цій ситуації нічого вдіяти не може та перенаправила до Кіберполіції. 30.12.2021 [PERSON] подзвонив на гарячу лінію Кіберполіції повідомив про вищевказаний факт та отримав відповідь, що АТ «АЛЬФА-БАНК» має спеціальний відділ по боротьбі з шахраями і треба все ж таки звертатися в банк до такого відділу, оскільки такий відділ проводить внутрішнє/службове розслідування та встановлює всі обставини справи. Позивач повторно подзвонив у банк та просив щоб його з`єднали з відділом по боротьбі із шахрайськими діями/шахраями. Також, 30.12.2021 на сайті Кіберполіції через форму звернення позивач залишив звернення щодо вчинених відносно нього шахрайських дій. Однак, 16.04.2025 позивач отримав дзвінок від особи, яка представилась працівником АТ «СЕНС БАНК» та повідомила його про наявність перед банком боргу в розмірі 80 000,00 грн. Посилаючись на приписи Закону України «Про банки і банківську діяльність», «Про захист прав споживачів», ст. 1068, 1073 ЦК України, просив задовольнити його позовні вимоги. Ухвалою судді від 29.07.2025 провадження у справі відкрито за правилами спрощеного позовного провадження з повідомлення (викликом) сторін. Представник позивача у судове засідання не з`явився, просив суд розглядати справу без його участі. Представник відповідача позовні вимоги підтримала, просила їх задовольнити. Пояснила, що продаючи запчастини до автомобіля, позивач перейшов за посиланням на фішинговий сайт, думаючи, що це сайт «OLX-доставка», ввів номер картки для зарахування йому коштів за придбаний товар, внаслідок чого з його кредитної картки майже одночасно було протиправно списано кредитні кошти. Засліхавши пояснення представника позивача, дослідивши письмові матеріали справи, суд дійшов таких висновків. Судом встановлено такі фактичні обставини та зміст спірних правовідносин. З відкритих джерел вбачається, що 30.11.2022 АТ «АЛЬФА-БАНК» змінило свою назву на АТ «СЕНС БАНК». Із відповіді відділення поліції № 1 Білоцерківського РУП ГУНП в Київській області від 06.06.2025 вбачається, що через форму електронного звернення [PERSON] звернувся із заявою до кіберполіції. Згідно інформації Управління протидії кіберзлочинам в Київській області звернення [PERSON] зареєстровано до ІКС ІПНП України за №5741 від 30.12.2021 та скеровано до відділення поліції №1 Білоцерківського РУП ГУНП в Київській області для розгляду та прийняття рішення згідно ст. 214 КПК України (вих. № 7216/38/112/2021 від 30.12.2021). Зазначені матеріали зареєстровані в ЄО №162 від 13.01.2022 відділення поліції №1 Білоцерківського РУП ГУНП в Київській області та розглянуті на підставі ЗУ «Про звернення громадян», матеріал №49 від 28.01.2022. Таку ж за змістом інформацію мають і листи-відповіді представнику від Управління протидії кіберзлочинам в Київській області, які містяться у матеріалах справи. Крім правоохоронних органів позивач з метою захисту свої прав звертався також до Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини, НБУ, Урядового контактного центру. 02.07.2025 за фактом заволодіння коштами шляхом вчинення шахрайських дій було відкрито кримінальне провадження за ч. 3 ст. 190 КК України. З витягу з ЄРДР вбачається, що відомості про кримінальне правопорушення внесено до реєстру на підставі ухвали слідчого судді Білоцерківського міськрайонного суду Київської області. З листа відповідача, адресованому позивачеві 13.06.2025, (т. 1 а.с. 100), вбачається, що 22.02.2021 між позивачем та Банком було укладено Угоду про обслуговування кредитної картки та відкриття відновлювапьної кредитної лінії № 631584591, оформлено картку [NUMBER] та встановлено кредитний ліміт. Відповідно до даного Договору в AT «СЕНС БАНК» обліковується картковий рахунок № [NUMBER] . 29.12.2021 на інтернет ресурсі shellsmart.com позивачем була здійснена реєстрація даних платіжної карти, в результаті чого Банком на мобільний фінансовий номер позивача, (096) 975-48-63, було надіслано одноразовий цифровий пароль (3D Secure), який було успішно введено: 29.12.2021 02:55:16 Kod ХХХХХ, FDY* Х.ХХ UAH, kartka *ХХХХ, ХХ.ХХ.ХХ ХХ:ХХ Проведення подальших операцій по рахунку № [NUMBER] було б неможливим без введення вищезазначеного паролю. У подальшому, по рахунку № [NUMBER] відбуваються наступні операції: 29.12.2103-00 Покупка (FDYShell ( [NUMBER] ), Kyiv. UKR.MCC 5541) - 9011.20 29.12.21 03-00 Покупка (FDYShell (10000222), Kyiv, UKR,MCC 5541) -10841.60 29.12.21 03-00 Покупка (FDYShell (10000222), Kyiv, UKR,MCC 5541) -2897.00 29.12.21 03-00 Покупка (FDYShell (10000222), Kyiv, UKJLMCC 5541) - 199.96 Відповідач вказує на те, що про здійснення вищезазначених транзакцій позивача було проінформовано шляхом направляння відповідних СМС-повідомлень на його номер телефону (096) 975-48-63: - «29.12.2021 03:00:40 XXXX.XXUAH, FDY*Shell, UKR, Kartka ХХХХ***ХХХХ, ХХ.ХХ.ХХ ХХХХ. Dostupno: XXXXX.XXUAH Kredytnyy limit: ХХХХХ.ХХ»; - \~ \~ \~ \~«29.12,2021 03:00:48 XXXXX.XXUAH, FDY*Shell, UKR, Kartka XXXX***XXXX, ХХ.ХХ.ХХ XX:XX. Dostupno: XXXX.XXUAH Kredytnyy limit: ХХХХХ.ХХ»; «29.12.2021, 03:01:00 XXXX.XXUAH, FDY*Shell, UKR. Kartka XXXX***XXXX, ХХ.ХХ.ХХ XX:XX. Dostupno: XXX.XXUAH Kredvtnyy limit: ХХХХХ.ХХ»; -«29.12.2021 03:01:24 -XXX.XXUAH, FDY*Shell, UKR, Kartka XXXX***XXXX, ХХ.ХХ.ХХ XX:XX. Dostupno: XXX.XXUAH Kredytnyy limit: ХХХХХ.ХХ». З виписки із банківського рахунку позивача, відкритому в АТ «СЕНС БАНК», вбачається, що 29.12.2021 відбулася одна операція зарахування переказу з карти на карту у сумі 4860,00 грн. Також у цей день зафіксовано чотири операції з покупки на 9011,20 грн, 10841,60 грн, 2897,00 грн. та 199,96 грн., на які вказує позивач як такі, що були використані шахрайським шляхом. (т. 1 а.с. 96) Також, на виконання ухвали суду про витребування доказів, відповідачем було повідомлено, що службове розслідування по даному факту банком не проводилося. З наданої відповідачем розширеної виписки вбачається, що 29.12.2021 з 03-00 по 03.01 год. відбулися такі транзакції: 29.12.21покупка (FDYShell (10000222), Kyiv. UKR.MCC 5541) 9011,20 грн. 29.12.21покупка (FDYShell (10000222), Kyiv, UKR,MCC 5541) -10841,60 грн. 29.12.21покупка (FDYShell (10000222), Kyiv, UKR,MCC 5541) -2897,00 грн. 29.12.21 покупка (FDYShell (10000222), Kyiv, UKJLMCC 5541) 199,96 грн. Крім того, із розрахунку кредитної заборгованості вбачається, що станом на 22.12.2021 за позивачем рахувалася заборгованість по кредиту у сумі 30013,28 грн. Станом на 22.09.2025 загальна заборгованість за кредитом складає 93616,52 грн. Вважаючи, що банком списано вказані кошти неправомірно, позивач звернувся до суду із вказаним позовом. \~Норми права, які застосував суд при вирішенні спору Згідно із ч. 3 ст. 12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до вимог п. 1 ч. 2 ст. 11 ЦК України, підставою для виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини. Згідно з вимогами ч. 1 ст. 14 ЦК України цивільні обов`язки виконуються у межах, встановлених договором або актом цивільного законодавства. Статтею 1073 ЦК України передбачено, що у разі несвоєчасного зарахування на рахунок грошових коштів, що надійшли клієнтові, їх безпідставного списання банком з рахунка клієнта або порушення банком розпорядження клієнта про перерахування грошових коштів з його рахунка банк повинен негайно після виявлення порушення зарахувати відповідну суму на рахунок клієнта або належного отримувача, сплатити проценти та відшкодувати завдані збитки, якщо інше не встановлено законом. Відповідно до ч. 20 статті 38 Закону України «Про платіжні послуги», який був чинним на дату перерахування коштів позивача, користувач, якому наданий електронний платіжний засіб, зобов`язаний: 1) надати емітенту інформацію для здійснення контактів у порядку, визначеному договором; 2) зберігати та використовувати електронний платіжний засіб відповідно до вимог законодавства та умов договору, укладеного з емітентом; 3) не допускати використання електронного платіжного засобу особами, які не мають на це права; 4) не\~повідомляти\~та іншим чином не розголошувати індивідуальну облікову інформацію та/або іншу інформацію, що дає змогу ініціювати платіжні операції; 5) негайно після того, як така інформація стала йому відома, повідомити емітента у спосіб та каналами зв`язку, передбаченими договором між емітентом та платником, про факт втрати електронного платіжного засобу та/або факт втрати індивідуальної облікової інформації. Відповідно до п. 20 ч. 1 ст. 1 вказаного Закону, \~індивідуальна облікова інформація - індивідуалізований набір інформації, що надається надавачем платіжних послуг користувачу або його уповноваженому представнику для цілей автентифікації. Загальні вимоги Національного банку до емісії/еквайрингу платіжних інструментів, що емітуються (включаючи електронні платіжні засоби, передплачені платіжні інструменти), та здійснення розрахунків з їх використанням визначенні Положенням «Про порядок емісії та еквайрингу платіжних інструментів», затвердженого Постановою Правління Національного банку України 29.07.2022 року № 164 (далі - Положення №164). Пунктом 140 вищевказаного Положення №164 встановлено, що Користувач зобов`язаний не повідомляти та іншим чином не розголошувати індивідуальну облікову інформацію та/або іншу інформацію, що дає змогу ініціювати платіжні операції, та негайно після того, як йому стало відомо про факт втрати такої інформації та/або платіжного інструменту, повідомити про це емітента в спосіб та каналами зв`язку, визначеними договором між емітентом та користувачем. До моменту повідомлення емітента про факт втрати платіжного інструменту та/або індивідуальної облікової інформації ризик збитків від виконання неналежних платіжних операцій та відповідальність за них покладаються на користувача. З моменту повідомлення користувачем емітента про факт втрати платіжного інструменту та/або індивідуальної облікової інформації ризик збитків від виконання неакцептованих/неналежних платіжних операцій та відповідальність покладаються на емітента. Момент, з якого настає відповідальність емітента, має бути чітко визначений умовами договору, укладеного між користувачем та емітентом. Аналогічна норма зазначена в ч. 5 ст. 87 Закону України «Про платіжні послуги», а саме, до моменту повідомлення емітента про факт втрати платіжного інструменту та/або індивідуальної облікової інформації відповідно до статті 38 цього Закону ризик збитків від виконання неналежних платіжних операцій та відповідальність за них покладаються на платника. Емітент у разі здійснення помилкового або неналежного переказу, якщо користувач невідкладно повідомив про платіжні операції, що ним не виконувалися, після виявлення помилки негайно відновлює залишок коштів на рахунку до того стану, у якому він був перед виконанням цієї операції (п. 8 розділу VI Положення про порядок емісії електронних платіжних засобів і здійснення операцій з їх використання, затвердженого постановою Правління Національного банку України від 05 листопада 2014 року № 705 (далі Положення № 705)). Відповідно до п. 9 розділу VI Положення № 705 користувач не несе відповідальності за здійснення платіжних операцій, якщо електронний платіжний засіб було використано без фізичного пред`явлення користувачем та/або електронної ідентифікації самого електронного платіжного засобу і його користувача, крім випадків, якщо доведено, що дії чи бездіяльність користувача призвели до втрати, незаконного використання ПІНу або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції. Із системного аналізу вказаних норм вбачається, що користувач зобов`язаний: - не повідомляти та іншим чином не розголошувати індивідуальну облікову інформацію та/або іншу інформацію, що дає змогу ініціювати платіжні операції; - негайно після того, як йому стало відомо про факт втрати такої інформації та/або платіжного інструменту, повідомити про це емітента в спосіб та каналами зв`язку, визначеними договором між емітентом та користувачем. За твердженням позивача, про неправомірне списання коштів із його рахунку йому стало відомо одразу. А 30.12.2021 [PERSON] подзвонив до банку на гарячу лінію, повідомив про факт вчинення шахрайських дій відносно нього та крадіжку кредитних грошей з його кредитної картки, а також просив відмінити транзакції та повернути кошти на рахунок. Позивач вказує на те, що він перейшов за посиланням для оформлення «ОLХ-доставки», де була форма для введення номеру карти на яку повинні зайти кошти за товар, після чого одразу з його рахунку без його згоди було списано кошти. Як було виявлено згодом позивачем, йому було надіслано посилання для переходу на фішинговий сайт. Водночас, за твердженням відповідача про здійснення вищезазначених транзакцій позивача було проінформовано шляхом направляння відповідних СМС-повідомлень на його номер телефону [NUMBER] . Дане твердження матеріалами справи не спростовано. Крім того, ввівши номер банківської картки, позивач передав стороннім особам індивідуальну облікову інформацію, що дозволило здійснити електронну ідентифікацію\~самого електронного\~платіжного засобу, а відтак перейняв на себе ризики неправомірного заволодіння його коштами. Також суд звертає увагу на те, що платіжний сервіс, яким позивач користувався під час замовлення послуги «ОLХ-доставка» не відноситься до платіжного сервісу АТ «СЕНС БАНК». Стаття 1073 ЦК України передбачає випадки відповідальності банку перед клієнтом. Це безпідставне списання банком з рахунка клієнта коштів; порушення банком розпорядження клієнта про перерахування грошових коштів з його рахунка. У своїй сукупності, дії позивача та надані сторонами докази, не свідчать про те, що відповідачем неправомірно списано кошти з рахунку позивача. Водночас ризики по передачі позивачем індивідуальних даних платіжного засобу (платіжної картки), та ризики користування фішинговим сайтом, не можуть бути покладені на відповідача. Суд також звертає увагу на те, що сервіс «ОLХ-доставка» не є платіжним он-лайн сервісом АТ «СЕНС БАНК», відповідно, банк не може нести відповідальність за неправомірне заволодіння коштами клієнта, який скористався послугами вказаного стороннього сервісу. А тому ризики користування клієнтами банку небанківськими онлайн-сервісами по переказу коштів повинні нести виключно користувачі цих сервісів, а не банк. Доводи про те, що позивач вночі за одну хвилину не міг витратити кредитні кошти є лише припущенням, на основі якого не може грунтуватися судове рішення. Це твердження також частково спростовується і тим, що 29.12.2021 о 01-57 год., (тобто за одну хвилину), позивачем було здійснено два платежі у сумі 4586,35 грн. та у сумі 273,65 грн. в рахунок погашення суми кредиту. Суд також звертає увагу на те, що повідомлення банку про списання коштів відповідачем не було здійснено негайно, як це передбачено ч. 20 статті 38 Закону України «Про платіжні послуги». Як зазначає\~сам позивач,\~він звернувся\~до банку\~30.12.2021,\~водночас із\~виписки банку\~та пояснень\~відповідача вбачається, що списання відбулося 29.12.2021 о 03-00 год. Тобто, до банку позивач звернувся щонайменше через добу після того, як він дізнався про списання коштів, що не відповідає ознакам негайності. Отже, аналізуючи зібрані по справі докази в світлі наведених правових норм, суд дійшов висновку про те, що позовні вимоги не підлягають задоволенню. Інші доводи сторони позивача на висновки суду не впливають та підстав для задоволення позову повністю або частково не дають. \~ \~ \~ \~ На підставі викладеного,

Outcome: dismissed