Jurisdiction: civil
Date: 2025-09-28 00:00:00

07.04.2025 [PERSON] звернулась до Святошинського районного суду м. Києва з вищевказаним позовом, у якому просить визначити їй додатковий строк для подання до нотаріальних органів заяви про прийняття спадщини після смерті [INFO] [PERSON] . Дану заяву позивач обґрунтовує тим, що [INFO] померла її бабуся [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть від 14.09.2024 року. Остання залишила заповіт, яким заповіла своїм онукам [PERSON] та [PERSON] у рівних частках рухоме та нерухоме майно, належне [PERSON] станом на день відкриття спадщини. Складений на ім`я позивача заповіт посвідчений 05.08.2024 приватним нотаріусом Бучанського районного нотаріального округу Київської області Кондратенко Ю.В. за №3311, 3312. 05.04.2025 приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Толстікова О.М. роз`яснила позивачу, що строк для звернення до нотаріуса для отримання свідоцтва про право на спадщину становить 6 місяців, а відтак, враховуючи, що останнім днем звернення було 13.03.2025 нотаріус відмовив у вчиненні нотаріальної дії. Як на підстави для надання позивачу додаткового строку для прийняття спадщини [PERSON] вказує на зайнятість у ТОВ «ВІЗАЖ ДІСТРІБЮСЬОН» (графік роботи з 09 год. 00 хв. до 18 год. 00 хв.), збройну агресію рф проти України, запровадження в Україні воєнного стану, загрозу атаки ворожих ударних безпілотників, балістичного озброєння, систематичне оголошення повітряної тривоги по м. Києву, тривалість перебування в укриттях, відключення реєстрів нотаріальних дій внаслідок кібератак. Наведене, на переконання позивача, є поважними причинами пропуску шестимісячного строку. Окремо позивач вказує, що незадоволення прохання про надання їй додаткового строку для прийняття спадщини матиме наслідком перехід права власності на спадкове майно до територіальної громади м. Києва. Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 08.04.2025 для розгляду даної позовної заяви визначено суддю Святошинського районного суду м. Києва Єросову І.Ю. Ухвалою суду від 10.04.2025 позовну заяву залишено без руху. 24.04.2025 позивачем усунено допущені недоліки. Ухвалою суду від 29.04.2025 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у цивільній справі. 01.05.2025 Ліснюк Н.Д., яка представляє інтереси відповідача, за допомогою системи «Електронний суд» скерувала до суду відзив на позовну заяву, в якому категорично заперечує щодо задоволення позовних вимог, вказуючи, що позивач не надала суду доказів поважності причин пропуску строку для звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, а наведені у позовній заяві обставини не є поважними причинами, що є достатніми для задоволення даного позову. Крім того, представник відповідача просить розглядати справу за відсутності відповідача. 16.05.2025 адвокат Малеванчук І.В., який представляє інтереси позивача, через систему «Електронний суд» надіслав клопотання про долучення доказів, яким просить поновити строк на подання доказів та долучити до матеріалів справи постанову приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Ткаченка В.В. від 12.05.2025 про відмову у вчиненні нотаріальної дії - видачі позивачу свідоцтва про право на спадщину. 16.05.2025 Малеванчук І.В., який представляє інтереси позивача через систему «Електронний суд» надіслав клопотання про долучення доказів, яким просить витребувати у приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Ткаченка Володимира Володимировича засвідчені копії матеріалів спадкової справи №9/2025, заведеної після смерті [PERSON] ( [INFO] , РНОКПП: [NUMBER] , останнє місце реєстрації проживання: [ADDRESS] ), яка померла [INFO] . 19.05.2025 [PERSON] засобами поштового зв`язку надіслала до суду пояснення по даній справі, яким просить проводити розгляд без її участі та задовольнити позовну заяву [PERSON] в повному обсязі. 12.06.2025 адвокат Малеванчук І.В., який представляє інтереси позивача, засобами поштового зв`язку надіслав пояснення по даній справі, яким просить поновити строк на подання доказів та долучити до матеріалів справи довідку психолога Лисенко О.М. від 02.06.2025 та висновок Торгово-промислової палати від 28.02.2022 року. Ухвалою суду від 07.07.2025 судом закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті, також вказаною ухвалою задоволено клопотання представника позивача про витребування спадкової справи [PERSON] 11.09.2025 до суду надійшла від приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Ткаченка В.В. копія спадкової справи [PERSON] №9/2025. У судове засідання учасники справи, будучи своєчасно та належним чином повідомленими про дату і час судового засідання, не прибули. Разом з тим, 29.09.2025 адвокат Малеванчук І.В. скерував через канцелярію суду заяву про розгляд справи без участі позивача та його представника. Суд, вивчивши доводи позовної заяви та оцінивши надані на їх підтвердження докази, дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення позову, з огляду на таке. Відповідно до ч. 1 ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). В силу приписів ч. 1 ст. 1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (ч. 1 ст. 1218 ЦК України). Згідно з ч.1 ст. 1221 ЦК України місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї (ч. 3 ст. 1268 ЦК України). Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч. 1 ст. 1270 ЦК України). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК України). За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (ч. 3 ст. 1272 ЦК України). Як свідчить тлумачення ч. 3 ст. 1272 ЦК України, до поважних причин пропуску строку для прийняття спадщини мають відноситися причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця щодо подачі заяви про прийняття спадщини. Правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про встановлення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не реалізував своє право на прийняття спадщини через незнання вимог закону, то правові підстави для встановлення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні. У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 25.05.2022 у справі №459/2973/18 (провадження № 61-12504св21) суд виснував, що поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. У постанові від 23.08.2017 у справі № 6-1320цс17, а також у постановах Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 17 жовтня 2019 року у справі № 766/14595/16 (провадження № 61-6700св19), від 30 січня 2020 року у справі № 487/2375/18 (провадження № 61-10136св19), від 31 січня 2020 року у справі № 450/1383/18 (провадження № 61?21447св19) суд вказав, що, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини кожної справи. Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Згідно з ч. 1 ст. 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. В силу ч. 1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Відповідно до ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Приписами ст. 13 ЦПК України закріплено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом (частина перша статті 81 ЦПК України). У ході судового розгляду позовної заяви [PERSON] судом встановлено, що підставами для надання позивачу додаткового строку для прийняття спадщини є зайнятість позивача, факт введення в Україні воєнного стану, збройна агресія рф проти України. Водночас, жодних доказів, які б свідчили про те, що існували непереборні обставини, які унеможливили звернення позивача до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, [PERSON] або її представником суду не надано. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. Оцінка поважності причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини повинна передусім стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом згаданого шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду. Суд звертає увагу, що сам по собі факт введення в Україні воєнного стану не є підставою для надання особі додаткового строку і у кожному конкретному випадку позивачу слід довести, що вказаний факт об`єктивно унеможливлював своєчасне звернення до нотаріуса. Беручи до уваги, що позивач [PERSON] не надала переконливих аргументів того, що описані у позовній заяві факти фізично позбавляли її можливості скерувати нотаріусу заяву про прийняття спадщини, тобто такі обставини не є поважними, суд доходить висновку про необхідність відмовити у задоволенні позову [PERSON] ( [ADDRESS] ) до Територіальної громади міста Києва в особі Київської міської ради (01044, м.Київ, вул. Хрещатик, 36), третя особа: [PERSON] ( [ADDRESS] ) про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Outcome: dismissed