Jurisdiction: civil
Date: 2025-09-25 00:00:00

ТОВ «КФ.ЮА» звернулося до суду із даним позовом, в якому просить стягнути з відповідачки 23 542,33 грн. Позов обґрунтовано тим, що 16.02.2021 між ТОВ «КФ.ЮА» та [PERSON] було укладено договір про надання позики на умовах фінансового кредиту № 00021026836. Відповідачка не виконала умови договору, тому утворилась кредитна заборгованість. \~ \~ \~ \~ Ухвалою суду від 01.07.2025 відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження з повідомлення (викликом) сторін. Позивач в судові засідання не з`явився, в резолютивній частині позовної заяви просить розглядати справу за його відсутності, не заперечує проти заочного розгляду справи. Відповідачка в судові засідання не з`являлася, проте подала клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку з бажанням врегулювати спір в позасудовому порядку. Суд, врахувавши, що не вкладається у строки розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження, передбачені статтею 275 ЦПК України, однак, з метою забезпечення можливості реалізації відповідачкою прав, передбачених ЦПК України, вирішив продовжити строк розгляду справи і розглянути справу у строк "розумний", тобто такий, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового розгляду. В судове засідання 16.09.2025 відповідачка вкотре не з`явилась. Відповідно до частин 1-4 статті 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав: 1) неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання; 2) перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними; 3) виникнення технічних проблем, що унеможливлюють участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції, крім випадків, коли відповідно до цього Кодексу судове засідання може відбутися без участі такої особи; 4) необхідність витребування нових доказів, у випадку коли учасник справи обґрунтував неможливість заявлення відповідного клопотання в межах підготовчого провадження; 5) якщо суд визнає потрібним, щоб сторона, яка подала заяву про розгляд справи за її відсутності, дала особисті пояснення. Викликати позивача або відповідача для особистих пояснень можна і тоді, коли в справі беруть участь їх представники. Якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі: 1) неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки; 2) повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника), крім відповідача, незалежно від причин неявки; 3) неявки представника в судове засідання, якщо в судове засідання з`явилася особа, яку він представляє, або інший її представник; 4) неявки в судове засідання учасника справи, якщо з`явився його представник, крім випадків, коли суд визнав явку учасника справи обов`язковою. У разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення). На підставі наведеного, зважаючи на повторну неявку відповідачки, неподання нею відзиву, з метою дотримання «розумних строків» розгляду справи, суд постановив вирішити справу на підставі наявних у ній даних і доказів (постановити заочне рішення). Справа розглядається відповідно до статей 280-281 ЦПК України, в порядку заочного розгляду, за формою спрощеного провадження, з повідомленням (викликом) сторін, на підставі наявних доказів. Згідно з частиною другою статті 247\~ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього\~Кодексу\~розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. За змістом частин четвертої і п`ятої статті 268 ЦПК України у разі неявки всіх учасників справи у судове засідання, яким завершується розгляд справи, або у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи суд підписує рішення (повне або скорочене) без його проголошення. Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення. Дослідивши матеріали справи, оцінивши надані учасниками судового процесу докази в їх сукупності, суд дійшов наступних висновків. Частинами першою і другою статті 207 ЦК України\~передбачено, що правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). Відповідно до статті 627\~ЦК\~України сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості. Згідно з частиною першою статті\~638 та частиною першою статті\~640\~ЦК\~України договір є укладеним з моменту досягнення в належній формі згоди з усіх істотних умов договору. Відповідно до\~статті 1054 ЦК України\~за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. Кредитодавець має право на одержання від позичальника процентів на суму кредиту у розмірах і в порядку, що встановлені договором. Позичальник зобов`язаний повернути кредитодавцеві відповідну суму коштів у строк та в порядку, встановленому договором. Якщо позичальник не виконав цього зобов`язання, він повинен сплатити пеню (у вигляді процентів) від дня, коли настав строк виконання, до дня повернення коштів кредитодавцеві, незалежно від сплати процентів за умовами договору. Відповідно до статей\~526, 530, 610\~ЦК\~України зобов`язання має виконуватися належним чином у встановлений строк відповідно до умов договору та вимог чинного законодавства. Порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Частиною першою статі 625\~ЦК\~України передбачено, що боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Згідно\~зі статтею 629 ЦК України, договір є обов`язковим для виконання сторонами. Відповідно до статті 598 ЦК України, зобов`язання припиняється частково або у повному обсязі на підставах, встановлених договором або законом та припинення зобов`язання на вимогу однієї із сторін допускається лише у випадках, встановлених законом або договором, а згідно зі статтею 599 ЦК України, зобов`язання припиняється виконанням, проведеним належним чином. Судом встановлено, що 16.02.2021 між ТОВ «КФ.ЮА» та [PERSON] укладено договір про надання позики на умовах фінансового кредиту № 00021026836. Відповідно до умов кредитного договору позивач взяв на себе зобов`язання надати відповідачці кредит для задоволення особистих потреб, на наступних умовах: - сума кредиту 5 150,00 грн.; - строк кредитування 30 днів; - % ставка 1,00 % в день. На виконання умов кредитного договору кредитні кошти у розмірі 5 050,00 видано [PERSON] нарочно, на підтвердження чого надано акт про видачу грошових коштів від 16.02.2021 з особистим власноручним підписом позичальниці. Тобто позивачем підтверджено надання відповідачці кредиту в розмірі 5\~050,00 грн. Згідно зі статтею 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства. Відповідно до статті 525 ЦК України, одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. За змістом частини першої статті 530 ЦК України, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Згідно зі статтею 610 ЦК України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Відповідно до статті 611 ЦК України, в разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом. У зв`язку з неналежним виконанням відповідачкою своїх зобов`язань за кредитним договором, у неї виникла заборгованість. Як вбачається із картки обліку виконання договору № 00021026836 від 16.02.2021 року [PERSON] порушила визначені умови кредитного договору, не повернула кошти кредитодавцю і не виконала в повному обсязі всі інші свої грошові зобов`язання перед кредитодавцем за кредитним договором. Позивач зазначає, що загальний розмір заборгованості відповідачки за кредитним договором становить 23 542,33 гривень, а саме: - заборгованість за кредитом 4 891,25 гривень; - інфляційне збільшення 431,36 гривень; - проценти поза межами строку дії договору за період з 18.03.2021 по 14.08.2021 18 219,72 гривень. Відповідно до частин першої і третьої статті 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити на користь кредитора пеню в розмірі подвійної облікової ставки Національного банку України, що діяла у період, за який сплачується пеня. Договором може бути визначено менший розмір пені. Згідно з частиною другою статті 625 ЦК України боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. Частинами першою і другою статті 551 ЦК України передбачено, що предметом неустойки може бути грошова сума, рухоме і нерухоме майно. Якщо предметом неустойки є грошова сума, її розмір встановлюється договором або актом цивільного законодавства. Розмір неустойки, встановлений законом, може бути збільшений у договорі, якщо таке збільшення не заборонено законом. Сторони можуть домовитися про зменшення розміру неустойки, встановленого актом цивільного законодавства, крім випадків, передбачених законом. Згідно з частиною третьою статті 21 Закону України «Про споживче кредитування» в редакції, яка діяла в момент укладення договору, сукупна сума неустойки (штраф, пеня), та інших платежів, що підлягають сплаті споживачем за порушення виконання його зобов`язань на підставі договору про споживчий кредит, загальний розмір кредиту за яким не перевищує розміру однієї мінімальної заробітної плати, не може перевищувати розміру подвійної суми, одержаної споживачем за таким договором, і не може бути збільшена за домовленістю сторін. За порушення виконання споживачем зобов`язань за договором про споживчий кредит, загальний розмір кредиту за яким не перевищує розміру однієї мінімальної заробітної плати, процентна ставка за кредитом, порядок її обчислення, порядок сплати процентів не можуть бути змінені у бік погіршення для споживача. Розмір мінімальної заробітної плати станом на час укладення кредитного договору № 00021026836 становив 6 000,00 грн, отже загальний розмір кредиту не перевищив розміру однієї мінімальної заробітної плати. За змістом пункту 5.13. договору про надання позики на умовах фінансового кредиту № 00021026836 процентна ставка, у разі користування кредитом поза межами строку дії договору становить 2.50% в день. Як зазначено\~вище,\~позивачем нараховано\~проценти поза\~межами строку\~дії договору\~за період\~з 18.03.2021\~по 14.08.2021\~ 18\~219,72\~гривень.\~Виходячи з\~норм чинного\~цивільного законодавства,\~за своєю\~правовою природою\~ці проценти\~є неустойкою\~(пенею).\~Також ТОВ «КФ.ЮА» пред`явило до стягнення інфляційне збільшення 431,36 гривень. Однак зважаючи на обмеження, передбачені частиною третьою статті 21 Закону України «Про споживче кредитування» в редакції, яка діяла в момент укладення договору, стягнення у якості платежів, що підлягають сплаті споживачем за порушення виконання його зобов`язань на підставі договору про споживчий кредит, не може перевищувати розміру подвійної суми, одержаної споживачем за таким договором, тобто 5 050,00 грн * 2 = 10 100,00 грн, з них інфляційне збільшення 431,36 гривень, 9 968,64 грн неустойка (пеня). Відповідно до частини третьої статті 551 ЦК України розмір неустойки може бути зменшений за рішенням суду, якщо він значно перевищує розмір збитків, та за наявності інших обставин, які мають істотне значення. Виходячи із засад справедливості, добросовісності, розумності, пропорційності та співмірності, а також проаналізувавши всі фактичні обставини справи та обставини того, що відповідачем є особа похилого віку, що неустойка як вид відповідальності не має на меті надмірне збагачення кредитора за рахунок боржника, суд дійшов висновку про зменшення розміру пені на 70 %, що є адекватною мірою відповідальності за неналежне виконання відповідачем зобов`язань і проявом балансу між інтересами кредитора і боржника та узгоджується з нормами закону, які регулюють можливість такого зменшення. Зважаючи на зазначене позовні вимоги підлягають частковому задоволенню в сумі 4 891,25 грн + 431,36 грн + 9 968,64 грн * 30% = 8 313,20 грн. Судовий збір у розмірі, пропорційному до суми боргу без урахування зменшення розміру пені за ініціативою суду 1 928,17 грн, суд покладає на відповідача. На підставі викладеного та

Outcome: partial