Jurisdiction: civil
Date: 2025-09-25 00:00:00

22.07.2025\~року заступник\~керівника Черкаської\~спеціалізованої прокуратури\~у сфері\~оборони Центрального\~регіону в\~інтересах держави\~в особі\~Тальнівської міської\~ради,\~третя особа,\~ яка\~не заявляє\~самостійних вимог\~щодо предмета\~спору на\~стороні позивачаДержавне\~агентство України\~з розвитку\~меліорації,\~рибного господарства\~та продовольчих\~програм в\~особі Управління\~державного агентства\~з розвитку\~меліорації,\~рибного господарства\~та продовольчих\~програм у\~Черкаській області, з позовом до [PERSON] про відшкодування шкоди, заподіяної водним живим ресурсам. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що прокуратурою було встановлено, що 05.06.2025 Тальнівським районним судом Черкаської області розглянуто обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 12025255310000166 від 02.05.2025 за обвинуваченням [PERSON] у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України, в порядку спрощеного провадження без проведення судового розгляду в судовому засіданні за відсутності учасників судового провадження, та ухвалено обвинувальний вирок (справа № 704/619/25, провадження № 1-кп/704/128/2025), яким [PERSON] визнано винним у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України, та останньому призначено покарання у виді штрафу в розмірі 17 000 грн. Вирок Тальнівського районного суду Черкаської області від 05.06.2025 у справі № 704/619/25 набрав законної сили 07.07.2025. Згідно вказаного вироку, встановлено, що 02.05.2025 близько 12:00 години, [PERSON] , будучи військовослужбовцем Збройних Сил України, маючи умисел, спрямований на незаконне зайняття рибним добувним промислом за 3 допомогою забороненого знаряддя лову кустарного виробництва - рибальський «Ятір», прибув до річки Гірський Тікич неподалік вул. Островського м. Тальне, Звенигородського р-ну Черкаської обл., де усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно небезпечні наслідки у вигляді незаконного видобутку риби в період нересту та бажаючи їх настання, посягаючи на суспільні відносини у сфері охорони й відтворення навколишнього природного середовища, раціонального використання природних ресурсів, в період заборони лову риби, незаконно, попередньо встановивши у воді заборонене знаряддя лову кустарного виробництва «Ятір», виловив вказаним знаряддям рибу виду карась в кількості 9 штук на суму 14229 гривень, і таким чином заподіяв істотну шкоду рибному господарству України на вказану суму. Розрахунок збитку проведено відповідно до такс,\~визначених постановою\~Кабінету Міністрів\~України від\~29\~вересня 2023\~р.\~№ 1042.\~Визначення суми\~штрафних санкцій\~проводилось на\~підставі пункту\~5\~підрозділу 1\~Розділу XX\~Перехідних положень\~Податкового кодексу\~України (у\~відповідності до\~листа Міндоходів\~України від\~29.07.2013\~№ 7692/6/99-99-10-04-02-\~15/2667).\~Оскільки шкода,\~завдана навколишньому\~природному середовищу\~протиправними діями\~відповідача на\~загальну суму\~14\~229\~гривень 00\~копійок на\~даний час\~не відшкодована,\~заступник керівника \~Черкаської спеціалізованої\~прокуратури у\~сфері оборони\~Центрального регіонузвернувся з позовом про її стягнення в судовому порядку . Клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін та відзив на позовну заяву не надходили. В порядку ч.5 ст.279 ЦПК України, суд розглядає дану справу в порядку спрощеного провадження без повідомлення (виклику) сторін за наявними у справі матеріалами, оскільки відсутні клопотання будь-якої із сторін про інше. Вивчивши матеріали справи в межах наданих суду доказів, суд приходить до висновку, що позовна заява підлягає задоволенню з таких підстав. Судом об`єктивно встановлено, що вироком Тальнівського районного суду від 05.06.2025 року [PERSON] визнано винуватим у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч.1 ст.249 КК України та призначено покарання у виді штрафу в розмірі однієї тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 17000 грн., справа № 704/619/25. Даним вироком встановлено, що [PERSON] 02.05.2025\~близько 12:00\~години,\~ [PERSON] ,\~будучи військовослужбовцем\~Збройних Сил\~України,\~маючи умисел,\~спрямований на\~незаконне зайняття\~рибним добувним\~промислом за\~3\~допомогою забороненого\~знаряддя лову\~кустарного виробництва\~-\~рибальський «Ятір»,\~прибув до\~річки Гірський\~Тікич неподалік\~вул.\~Островського м.\~Тальне,\~Звенигородського р-ну\~Черкаської обл.,\~де усвідомлюючи\~суспільно небезпечний\~характер свого\~діяння,\~передбачаючи його\~суспільно небезпечні\~наслідки у\~вигляді незаконного\~видобутку риби\~в період\~нересту та\~бажаючи їх\~настання,\~посягаючи на\~суспільні відносини\~у сфері\~охорони й\~відтворення навколишнього\~природного середовища,\~раціонального використання\~природних ресурсів,\~в період\~заборони лову\~риби,\~незаконно,\~попередньо встановивши\~у воді\~заборонене знаряддя\~лову кустарного\~виробництва «Ятір»,\~виловив вказаним\~знаряддям рибу\~виду карась\~в кількості\~9\~штук на\~суму 14229\~гривень ( а.с.40-42). Даний вирок набрав законної сили 07.07.2025 року. Відповідно до наданої копії висновку Інституту\~рибного господарства\~НААН України\~№ 421-05/25\~від 06.05.2025,\~складеного в\~рамках кримінального\~провадження №\~12025255310000166,\~внаслідок незаконного\~вилову риби\~на річці\~Гірський Тікич\~в м.\~Тальне Звенигородського\~району Черкаської\~області,\~згідно з\~п.\~12\~Постанови Пленуму\~Верховного Суду\~України від\~10.12.2004\~№ 17\~«Про судову\~практику у\~справах про\~злочини та\~інші правопорушення\~проти довкілля»,\~водним біоресурсам\~України заподіяно\~шкоду на\~загальну суму\~14229\~гривень (837\~НМДГ),\~яка являється\~істотною через\~вилов риби\~в період\~нересту.\~Розрахунок збитків\~у вартісному\~вираженні здійснювався\~у відповідності\~до такс,\~визначених постановою\~Кабінету Міністрів.\~України від\~29\~вересня 2023\~р.\~№ 1042.\~Визначення суми\~штрафних санкцій\~проводилось на\~підставі пункту\~5\~підрозділу 1\~Розділу XX\~Перехідних положень\~Податкового кодексу\~України (у\~відповідності до\~листа Міндоходів\~України від\~29.07.2013\~№ 7692/6/99-99-10-04-02-\~15/2667) (а.с.37-38). Заступник керівника Черкаської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону М.Курило 08.07.2025 р. звернувся із повідомленням до до Тальнівської міської ради, на яке остання повідомила, що не мають заперечень проти звернення прокурора до суду із позовом в їх інтересах до\~ [PERSON] \~про відшкодування шкоди, оскільки останніми завдана шкода не відшкодована (а.с. 48-58). Ст. 131-1 Конституції\~України\~встановлено, що в Україні діє прокуратура, яка здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом та закріплено, що організація і порядок діяльності прокуратури визначається законом. Право на звернення прокурора або його заступника до суду передбачено ст.23 Закону України «Про прокуратуру»\~та\~ст. 56 ЦПК України. Підставою для звернення до суду із позовом є виявлений прокурором факт неналежного здійснення органами, уповноваженими державою на здійснення захисту її інтересів, в частині повного та своєчасного відшкодування збитків, що завдані навколишньому природному середовищу. Право подання процесуальних документів при реалізації конституційної функції представництва інтересів держави визначено ст. 24 Закону України «Про прокуратуру» . Таким чином, заступник керівника Черкаської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону Курило Максим Павлович, який згідно наказу керівника Спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону від 18.04.2023 № 285 к призначений на цю посаду ( а.с.59) довів доказами його право ініціювати даний позов. Статтею 66 Конституції України передбачено, що кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, відшкодувати завдані ним збитки. \~ \~ \~ \~Відповідно до ст. 10 Закону України «Про тваринний світ» громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу. Відповідно до вимог ст. 25 Закону України «Про тваринний світ» рибальством вважається добування риби та водних безхребетних. На території України відповідно до законодавства може здійснюватися промислове, любительське та спортивне рибальство. Правила рибальства, об`єкти рибальства, порядок надання у користування рибогосподарських водних об`єктів, а також вимоги щодо ведення рибного господарства визначаються у порядку, встановленому цим Законом та іншими нормативно-правовими актами. Згідно зі ст. 27 Закону України «Про тваринний світ» у порядку загального використання об`єктів тваринного світу громадянам, у випадках, передбачених законодавством, дозволяється безоплатне любительське і спортивне рибальство для особистого поживання (без права реалізації) у визначених відповідно до законодавства водних об`єктах загального користування у межах встановлених законодавством обсягів безоплатного вилову і за умови додержання встановлених правил рибальства і водокористування. В інших випадках любительське і спортивне рибальство здійснюється на праві спеціального використання об`єктів тваринного світу в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України відповідно до цього та інших законів. Відповідно до Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів», Правил любительського рибальства, Правил промислового рибальства у внутрішніх рибогосподарських водних об`єктах (їх частинах), Положення про Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Черкаській області, 5 затвердженого наказом Державного агентства України з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у відповідності до наказу Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Черкаській області № 53 від 26.03.2025, незаконний лов здійснювався в період весняно-літньої (нерестової) заборони. Фактичні терміни нерестової активності сріблястого карася у поточному році відповідають періоду вчинення правопорушення, яке розглядалось в рамках матеріалів дізнання, внесеного до ЄРДР за № 12025255310000166 від 02.05.2025. У відповідності до «Правил любительського рибальства», затверджених наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України від 19.09.2022 р. за № 700, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 16.11.2022 р. за № 1412/38748 та Правил промислового рибальства у внутрішніх рибогосподарських водних об`єктах (їх частинах), які затверджені наказом Мінагрополітики України від 10 квітня 2023 року № 785 зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 24.04.2023 р. за № 665/39721, дозволяється вилов сріблястого карася в режимі загального та спеціального використання водних біоресурсів. У відповідності до «Режиму промислу у рибогосподарських водних об`єктах (їх частинах) України у 2025 році», який затверджено Наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України № 4191 від 04.12.2024, забороняється здійснення промислу на відстані менше, ніж 100 м від берегової лінії в адміністративних межах населених пунктів. Підпунктом 1 ч. 2 розділу III Правил любительського і спортивного рибальства, затверджених наказом Міністерства аграрної політика та продовольства України № 700 від 19.09.2022, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 16.11.2022 за № 1412/38748 (далі - Правила любительського рибальства,) передбачено, що рибалки зобов`язані дотримуватися вимог цих Правил, та інших вимог законодавства з питань охорони, використання і відтворення водних біоресурсів. Відповідно до п.п. 1 ч. 1 розділу IV Правил любительського рибальства, забороняється добування (вилов) такими знаряддями лову: сітками та пастками усіх типів та конструкцій, а також іншими сітковими знаряддями лову, за винятком раколовок конструкції «хапка» та підсак, встановлених цими Правилами розмірів, раколовками конструкції «хапка» з діаметром більше 70 см, кроком вічка більше 22 мм у кількості більше однієї одиниці на одного рибалку. Також, підпунктом 4 ч. 4 Розділу IV цих Правил визначено, що забороняється добування (вилов) у період нересту, за виключенням добування (вилову) водних біоресурсів на не заборонених органами рибоохорони ділянках рибогосподарських водних об`єктах (їх частинах) гачковими знаряддями лову з кількістю гачків не більше двох на рибалку або спінінгом з однією штучною приманкою з берега. Норма ч. 2 ст. 10 Закону України «Про тваринний світ» вказує, що громадянин відповідно до закону зобов`язаний відшкодовувати шкоду, заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу. Згідно ч. 2 ст. 63 Закону України «Про тваринний світ» відповідальність за порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу несуть особи, винні в незаконному вилученні об`єктів тваринного світу з природного середовища. Як зазначено у ч. 4 ст. 63 Закону України «Про тваринний світ» підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу. Розмір компенсації за незаконне добування, знищення або пошкодження видів тваринного світу, а також за знищення чи погіршення середовища їх існування встановлюється Кабінетом Міністрів України. Зазначені норми також містяться у ч. 4 ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища». Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів. Відповідно до ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. \~ \~ \~ \~Ст. 47 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» передбачено, що одним з джерел формування державного та місцевих фондів охорони навколишнього природного середовища є частина грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища в результаті господарської та іншої діяльності згідно з чинним законодавством. Згідно ст. 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. За загальним правилом, встановленим ч. 1 ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Для застосування такої міри відповідальності, як відшкодування шкоди, потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення: протиправної поведінки; шкоди; причинного зв`язку між протиправною поведінкою заподіювача та шкодою, вини. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає. Отже, підставою деліктної відповідальності є протиправне шкідливе винне діяння особи, яка завдала шкоду. При цьому, у деліктних правовідносинах на позивача покладається обов`язок довести наявність шкоди, протиправність (незаконність) поведінки заподіювана шкоди та причинний зв`язок такої поведінки із заподіяною шкодою. \~ \~ \~ \~З урахуванням наведеного вище, у діях [PERSON] наявні всі елементи складу правопорушення, зокрема: протиправна поведінка відповідачів, яка полягає у незаконному вилові водних біоресурсів за допомогою забороненого знаряддя лову; наявна шкода, яка правомірно розрахована уповноваженим органом, відповідно до затверджених такс та методик, а також причинний зв`язок, що виражений у заподіяні зазначеної шкоди саме протиправною поведінкою відповідачів; вина відповідачів, що підтверджується зібраними по справі доказами. Крім того, постановою Верховного Суду від 23.01.2018 у справі № 753/7281/15-ц встановлено, що законодавство у деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини заподіювача шкоди; якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. Доведення відсутності вини у спричиненні шкоди відповідно до вимог ст. 1166 ЦК України покладено на відповідача. Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 12.10.2018 у справі № 925/119/18 та від 22.07.2019 у справі № 909/374/18. Відповідно до ст. 20 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» шкода, завдана рибному господарству внаслідок знищення або погіршення стану водних біоресурсів та середовища їх перебування внаслідок господарської та іншої діяльності, підлягає відшкодуванню за рахунок осіб, які безпосередньо здійснювали або замовляли здійснення такої діяльності. Згідно з ч. 1 ст. 52 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» порушення вимог цього Закону тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність відповідно закону. Підпункт 8 п.2 розділу ІІІ Правил любительського і спортивного рибальства, затверджених наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України від 19.09.2022 року № 700 передбачає обов`язок рибалок відшкодовувати шкоду, заподіяну водним біоресурсам внаслідок порушення цих Правил, у порядку та розмірах, визначених законодавством. Згідно постанови Кабінету Міністрів України від 29 вересня 2023 року №1042 «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, завданої порушенням законодавства про рибне господарство внаслідок незаконного добування (вилову), знищення або пошкодження водних біоресурсів, а також незаконного знищення чи погіршення середовища існування водних біоресурсів» оцінка збитків, спричинених незаконним вилученням водних біоресурсів 93 неоподаткованих мінімумів доходів громадян за 1 екземпляр, разом за 9 екземплярів карася сріблястого 837 неоподаткованих мінімумів доходів громадян на загальну суму 14229 грн. \~ \~Вирок Тальнівського\~районного суду\~від 05.06.2025\~року,\~яким \~ [PERSON] \~визнано винуватим\~у вчиненні\~кримінального проступку,\~передбаченого ч.1\~ст.249\~КК України\~набрав чинності,\~а \~згідно з\~ч.\~6\~ст.\~82\~ЦПК України вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. Питання про стягнення з\~відповідача\~шкоди заподіяної незаконним виловом водних біоресурсів не вирішувалося при розгляді кримінального провадження . За таких обставин, суд вважає, що між протиправними діями відповідача та шкодою, завданою навколишньому природному середовищу є прямий причинний зв`язок, вина відповідача у заподіянні шкоди, завданої внаслідок порушення вимог природоохоронного законодавства, у розмірі 14229 грн. 00 коп., доведена. Згідно ч.1 ст.141 ЦПК України стягненню з відповідача на користь позивача підлягає сплачений судовий збір.

Outcome: approved