Jurisdiction: civil
Date: 2025-09-28 00:00:00

Позивач Об`єднання співвласників\~багатоквартирного будинку\~«Житловий комплекс\~Новосел»,\~в інтересах\~якого діє\~представник Широкопояс\~О.В.,\~звернулося до\~суду з\~позовомдо [PERSON] про стягнення заборгованості з внесків на утримання багатоквартирного будинку та одноразового внеску на відновлення будинку, в якому просить стягнути з відповідача на користь позивача заборгованість із внесків та платежів на утримання багатоквартирного будинку у загальному розмірі 5268,44 грн. та судові витрати. В обґрунтування позову зазначено, що в будинку [ADDRESS] з метою утримання, обслуговування будинку та прибудинкової території було створено Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Житловий комплекс Новосел» (далі - ОСББ «Новосел»). Квартира [ADDRESS] належить на праві приватної власності [PERSON] . Рішенням зборів співвласників багатоквартирного будинку, оформленим протоколом № 1 від 25 листопада 2019 року затверджено кошторис витрат ОСББ «Житловий комплекс Новосел» на четвертий квартал 2019-2020 роки. Встановлено суму щомісячного внеску на забезпечення діяльності ОСББ з житлових приміщень у розмірі 7,70 (сім гривень 70 коп.) грн за 1 кв.м. Встановлено суму щомісячного внеску на забезпечення діяльності ОСББ з нежитлових приміщень у розмірі 4,56 грн (чотири гривні 56 коп.) за 1 кв.м. (пункт 7 рішення Зборів). Рішенням зборів співвласників багатоквартирного будинку, оформленим протоколом № 1/2021 від 30 березня 2021 року затверджено кошторис витрат ОСББ «Житловий комплекс Новосел» на четвертий квартал 2021 рік. Встановлено суму щомісячного внеску на забезпечення діяльності ОСББ з житлових приміщень у розмірі 8,70 (вісім гривень 70 коп.) грн за 1 кв.м. Встановлено суму щомісячного внеску на забезпечення діяльності ОСББ з нежитлових приміщень у розмірі 5,12 грн (п`ять гривень 12 коп.) за 1 кв.м. (пункт 5 рішення Зборів). Пунктом 3 Рішення зборів співвласників багатоквартирного будинку, оформленим протоколом № 1 від 25 листопада 2022 року встановлено суму щомісячного внеску на забезпечення діяльності ОСББ «Житловий комплекс Новосел» для осіб, що тимчасово не проживають та не користуються своїм майном у розмірі 5,70 грн (п`ять гривень 70 коп.) за 1 кв.м. Відмінено сплату внеску на забезпечення діяльності ОСББ «Житловий комплекс Новосел» за березень та квітень 2022 року. Прийнято попередній кошторис на відновлення будинку, зруйнованого внаслідок вторгнення та агресії росії, у розмірі 222000,00 (двісті двадцять дві тисячі) грн.(пункт 5 рішення Зборів). Пунктом 6 встановлено суму внеску у розмірі 4000,00 грн (чотири тисячі гривень) з одного приміщення. Однак, відповідач не виконує в повному обсязі свої зобов`язання щодо сплати внесків на утримання та обслуговування будинку в якому розташована належна йому на праві приватної власності квартира. Незважаючи на неодноразові попередження про необхідність своєчасної сплати внесків на утримання будинку та прибудинкової території, відповідач неналежним чином та не в повному обсязі сплачує затверджені рішенням загальних зборів ОСББ «Житловий комплекс Новосел» внески на утримання будинку та прибудинкової території, що призвело до виникнення заборгованості перед ОСББ у загальному розмірі 5268,44 грн, з яких: 4264,27 грн - основний борг; 754,90 - інфляційні збитки, 249,27 грн - 3 % річних. 26 березня 2025 року ухвалою Ірпінського міського суду Київської області позовну заяву було залишено без руху з зазначенням недоліків та наданням позивачу строку для їх усунення. Ухвалою суду від 07 травня 2025 року було продовжено строк усунення недоліків позовної заяви. У встановлений строк позивач усунув виявлені недоліки. 09 червня 2025 року ухвалою суду відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін. Відповідач повідомлялася про розгляд справи судом належним чином, шляхом надсилання копії ухвали про відкриття провадження у справі за зареєстрованим місцем проживання. Відзив на позов та клопотання від відповідача не надходили. Верховний Суд у постанові від 18 березня 2021 року у справі № 911/3142/19 сформував правовий висновок про те, що направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, а, у даному випадку, суду (близька за змістом правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 квітня 2018 року у справі №800/547/17 (П/9901/87/18) (провадження № 11-268заі18), постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 27 листопада 2019 року у справі №913/879/17, від 21 травня 2020 року у справі № 10/249-10/19, від 15 червня 2020 року у справі № 24/260-23/52-б). Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Відповідно до ч. 8 ст. 279 ЦПК України при розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їх усні пояснення та показання свідків. Судові дебати не проводяться. Відповідно до ч. 5 ст. 279 ЦПК України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. Від сторін клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін не надходили, тому суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами. Через відсутність від відповідача клопотань та відзиву на позов, враховуючи відсутність заперечень позивача на заочний розгляд справи, у відповідності до ст. 280 ЦПК України, суд вважає за можливе розглянути справу на підставі наявних у ній доказів та ухвалити заочне рішення. Суд, дослідивши матеріали справи та всебічно проаналізувавши обставини в їх сукупності, давши оцінку зібраним по справі доказам, виходячи зі свого внутрішнього переконання, яке ґрунтується на повному, об`єктивному та всебічному з`ясуванні обставин справи, дійшов наступного висновку. Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Згідно ч. 1 ст. 19 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства. Відповідно до ч. 3 ст. 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Ч. 1 ст. 13 ЦПК України передбачено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до ч. 1 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ч. 2 ст. 77 ЦПК України встановлено, що предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухвалені судового рішення. Частинами 5 та 6 ст. 81 ЦПК України встановлено, що докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Відповідно до вимог ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права з дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. При виборі та застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно та всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Відповідно до ч.ч. 1, 4 ст. 4 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку», об`єднання створюється для забезпечення і захисту прав співвласників та дотримання їхніх обов`язків, належного утримання та використання спільного майна, забезпечення своєчасного надходження коштів для сплати всіх платежів, передбачених законодавством та статутними документами. Основна діяльність об`єднання полягає у здійсненні функцій, що забезпечують реалізацію прав співвласників на володіння та користування спільним майном співвласників, належне утримання багатоквартирного будинку та прибудинкової території, сприяння співвласникам в отриманні житлово-комунальних та інших послуг належної якості за обґрунтованими цінами та виконання ними своїх зобов`язань, пов`язаних з діяльністю об`єднання. Судом встановлено, що Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Житловий комплекс Новосел» створено власниками квартир та/або приміщень багатоквартирного будинку [ADDRESS] з метою забезпечення і захисту прав співвласників, дотримання ними своїх обов`язків, належного утримання та використання спільного майна будинку, забезпечення своєчасного надходження коштів для сплати всіх платежів, передбачених законодавством та Статутом, що підтверджується копією Статуту Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Житловий комплекс Новосел». Згідно копії Протоколу № 1/2021 від 30 березня 2021 року загальних зборів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Житловий комплекс Новосел», рішенням зборів співвласників багатоквартирного будинку було: встановлено суму щомісячного внеску на забезпечення діяльності ОСББ з житлових приміщень у розмірі 8,70 грн за 1 кв.м.; встановлено суму щомісячного внеску на забезпечення діяльності ОСББ з нежитлових приміщень у розмірі 5,12 грн. за 1 кв.м. Згідно копії Протоколу № 1 від 25 листопада 2022 року загальних зборів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Житловий комплекс Новосел», рішенням зборів співвласників багатоквартирного будинку було: встановлено суму щомісячного внеску на забезпечення діяльності ОСББ «Житловий комплекс Новосел» для осіб, що тимчасово не проживають та не користуються своїм майном у розмірі 5,70 грн. за 1 кв.м.; відмінено сплату внеску на забезпечення діяльності ОСББ «Житловий комплекс Новосел» за березень та квітень 2022 року; прийнято попередній кошторис на відновлення будинку, зруйнованого внаслідок вторгнення та агресії росії, у розмірі 222000,00 грн.; встановлено суму внеску у розмірі 4000,00 грн. з одного приміщення. Відповідно до пп. 1 п. 3-1 ст. 30 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» на період дії воєнного стану в Україні, введеного Указом Президента України «Про введення воєнного в Україні» від 24 лютого 2022 року № 64/2022, затвердженим Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24 лютого 2022 року № 2102-ІХ, та протягом одного року з дня його припинення чи скасування на місцевості, що входить до переліку територій, на яких ведуться (велися) бойові дії, затвердженого центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику з питань тимчасово окупованих територій, правління об`єднання має право самостійно (без рішення або погодження загальних зборів об`єднання): приймати рішення про реконструкцію та/ або ремонт, у тому числі капітальний, багатоквартирного будинку, пошкодженого внаслідок бойових дій, терористичних актів, диверсій, спричинених збройною агресією, за рахунок коштів і майна об`єднання, отриманих для таких цілей безоплатна безповоротна (у тому числі грантова) допомога від фізичних, юридичних осіб, територіальних громад, держави Україна, іноземних держав та міжнародних організацій. Також, у відповідності до положень ст. 22 Закону України Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» ОСББ «Житловий комплекс Новосел» були укладені договори про надання послуг з централізованого водопостачання та централізованого водовідведення (без обслуговування внутрішньо будинкових систем), на вивіз твердих побутових відходів, на технічне обслуговування ШРП та газопроводу будинку, що підтверджується копіями відповідних договорів. Згідно відомостей з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно відповідач [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] . Таким чином, відповідач [PERSON] є співвласником багатоквартирного будинку [ADDRESS] . Відповідно до ст. 322 Цивільного кодексу України власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Правовідносини із споживання житлово - комунальних послуг регулюються Законом України «Про житлово - комунальні послуги», відповідно до ст. 4 якого законодавство України у сфері житлово-комунальних послуг базується на Конституції України і складається з нормативно-правових актів у галузі цивільного, житлового законодавства, цього Закону та інших нормативно-правових актів, що регулюють відносини у сфері житлово-комунальних послуг. Порядок оплати за житлово-комунальні послуги визначений у ст. 32 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», якою передбачено, що плата за житлово-комунальні послуги нараховується щомісячно відповідно до умов договору в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України. Розмір плати за комунальні послуги розраховується виходячи з розміру затверджених цін/тарифів та показань засобів обліку або за нормами, затвердженими в установленому порядку. Згідно із п. 35 Правил користування приміщеннями житлових будинків і прибудинковими територіями, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 08 жовтня 1992 року № 572 обов`язок по сплаті за обслуговування і ремонт будинку, комунальні та інші послуги покладається на власника, наймача, орендаря житлового приміщення. Правові та організаційні засади створення, функціонування, реорганізації та ліквідації об`єднань власників жилих та нежилих приміщень багатоквартирного будинку, захисту їхніх прав та виконання обов`язків щодо спільного утримання багатоквартирного будинку визначено Законом України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку». Відповідно до ст. 10 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» вищим органом управління об`єднання є загальні збори. Рішення загальних зборів, прийняте відповідно до статуту, є обов`язковим для всіх співвласників. Рішення загальних зборів може бути оскаржене в судовому порядку. До компетенції загальних зборів співвласників багатоквартирного будинку належить визначення розмірів платежів та внесків членів об`єднання. За змістом ст. 12 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» управління багатоквартирним будинком здійснює об`єднання через свої органи управління. За рішенням загальних зборів функції з управління багатоквартирним будинком можуть бути передані (всі або частково) управителю або асоціації. Об`єднання самостійно визначає порядок управління багатоквартирним будинком та може змінити його у порядку, встановленому цим Законом та статутом об`єднання. Ч. 6 ст. 13 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» визначено, що у разі відмови співвласника сплачувати внески і платежі на утримання та проведення реконструкції, реставрації, поточного і капітального ремонтів, технічного переоснащення спільного майна об' єднання або за його дорученням управитель має право звернутися до суду. Ст. 15 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» містить перелік обов`язків співвласника, до яких також входять: виконувати обов`язки, передбачені статутом об`єднання; виконувати рішення статутних органів, прийняті у межах їхніх повноважень; своєчасно і в повному обсязі сплачувати належні внески і платежі. Згідно із ч. 1 ст. 20 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» частка співвласника у загальному обсязі внесків і платежів на утримання, реконструкцію, реставрацію, проведення поточного і капітального ремонтів, технічного переоснащення спільного майна у багатоквартирному будинку встановлюється пропорційно до загальної площі квартири (квартир) та/або нежитлових приміщень, що перебувають у його власності. Положеннями ч. 3 ст. 23 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» визначено, що внески на утримання і ремонт приміщень або іншого майна, що перебуває у спільній власності, визначаються статутом об`єднання та/або рішенням загальних зборів. Таким чином, особа, яка є власником приміщення у житловому комплексі, у якому створено об`єднання співвласників багатоквартирного будинку, зобов`язана здійснювати платежі та внески на статутні цілі та утримання і ремонт спільного майна об`єднання, тому сума заборгованості підлягає стягненню (зазначена правова позиція викладена у постановах Верховного Суду України від 01.04.2015 у справі № 916/2197/13, від 11.11.2015 у справі № 914/189/14, від 27.01.2016 у справі № 904/8242/14). Однак, відповідач [PERSON] , будучи співвласником багатоквартирного будинку в якому створено ОСББ «Житловий комплекс Новосел», належним чином не виконує свої зобов`язання зі сплати внесків на утримання багатоквартирного будинку та одноразового внеску на відновлення будинку. Як вбачається з Довідки-розрахунку заборгованості зі сплати внесків на утримання багатоквартирного будинку за період з 01.12.2022 по 30.01.2025, станом на 30.01.2025 року відповідач [PERSON] належним чином не виконує свої зобов`язання зі сплати внесків на утримання багатоквартирного будинку, у зв`язку з чим у відповідача утворився борг у розмірі 4264,23 грн. Разом з тим, на вказану суму заборгованості позивачем було нараховано інфляційні збитки та 3 % річних. Таким чином, станом на 30.01.2025 року зальний\~розмір заборгованості\~відповідача за\~період з 01.12.2022 по 30.01.2025 становить 5268,44 грн, з яких: 4264,27 грн - основний борг; 754,90 - інфляційні збитки; 249,27 грн - 3 % річних. У відповідності до ч. 1 ст. 509 ЦК України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Згідно зі ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Статтею 525 ЦК України визначено, що одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. Відповідно до ч. 1 ст. 530 ЦК України, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Як передбачено ст. 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Відповідно до ст. 17 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» об`єднання має право вимагати від співвласників своєчасної та у повному обсязі сплати всіх внесків і платежів, у тому числі відрахувань до резервного та ремонтного фондів, в тому числі звертатися до суду в разі відмови співвласника своєчасно та у повному обсязі сплачувати всі внески і платежі, у тому числі відрахування до резервного та ремонтного фондів. Що ж стосується вимоги позивача про стягнення з відповідача трьох відсотків річних та інфляційних втрат, суд виходить з наступного. Згідно з частиною другою статті 625 ЦК України боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. За змістом цієї норми закону нарахування інфляційних втрат на суму боргу та трьох процентів річних входять до складу грошового зобов`язання і є особливою мірою відповідальності боржника за прострочення грошового зобов`язання, оскільки виступають способом захисту майнового права та інтересу, який полягає у відшкодуванні матеріальних втрат кредитора від знецінення грошових коштів унаслідок інфляційних процесів та отриманні компенсації (плати) від боржника за користування утримуваними ним грошовими коштами, належними до сплати кредиторові. У постанові Великої Палати Верховного Суду від 31.10.2018 у справі № 202/4494/16-ц (провадження № 14-318цс18) висловлена наступна правова позиція: «ст. 1050 ЦК України передбачено, якщо позичальник своєчасно не повернув суму позики, він зобов`язаний сплатити грошову суму відповідно до ст. 625 цього Кодексу. За змістом частини другої ст. 625 ЦК України боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням установленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. Враховуючи викладене, Велика Палата Верховного Суду вважає, що право кредитодавця нараховувати передбачені договором проценти за користування кредитом, а також обумовлену в договорі неустойку припиняється після спливу визначеного цим договором строку кредитування чи у разі пред`явлення до позичальника вимоги згідно з ч. 2 ст. 1050 ЦК України. В охоронних правовідносинах права та інтереси позивача забезпечені ч. 2 ст. 625 ЦК України, яка регламентує наслідки прострочення виконання грошового зобов`язання. Аналогічні висновки містяться у постановах Великої Палати Верховного Суду від 28 березня 2018 року (справа № 14-10цс18) та від 04.07.2018 (справа № 14-154цс18)». Враховуючи викладене, суд вважає, що позовні вимоги обґрунтовані та підлягають задоволенню. Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. На підставі вищевикладеного,

Outcome: approved