Jurisdiction: civil
Date: 2025-09-28 00:00:00

03 квітня 2025 року [PERSON] звернувся до Кобеляцького районного суду Полтавської області із заявою, у якій прохає: визнати недієздатним [PERSON] , [INFO] , встановити над ним опіку та призначити його опікуном [PERSON] . Заява обґрунтована тим, що рідний брат заявника - [PERSON] , має стійкі інтелектуальні та психічні порушення, що не завжди може пригадати нещодавні події, плутається. [PERSON] має другу групу інвалідності та потребує постійного стороннього догляду, нагляду та контролю, проживає із заявником, а [PERSON] за ним доглядає. Оскільки [PERSON] має хронічний, стійкий психічний розлад, внаслідок якого він не здатний усвідомлювати значення своїх дій та/або керувати ними, і таким чином не може самостійно здійснювати свої права та обов`язки і його немайнові і майнові права та інтереси необхідно забезпечувати, [PERSON] прохає визнати [PERSON] недієздатним та призначити йому опікуна. Заявник та його представник в судовому засіданні заяву підтримали та прохали її задовольнити. Представник заінтересованої особи, органу опіки та піклування виконавчого комітету Білицької селищної ради Полтавського району Полтавської області, будучи належним чином повідомленим про дату, час і місце розгляду справи, в судове засідання не з`явився. Особа, щодо якої вирішується питання, [PERSON] в судовому засіданні зазначив що живе з братом і брат його доглядає. Представник [PERSON] - адвокат Бердніченко О.П. підтримала заяву, вважаючи її такою, що відповідає інтересам [PERSON] . Суд, заслухавши учасників справи, розглянувши та дослідивши матеріали справи, дійшов до таких висновків. Судом установлено, що заявник [PERSON] народився [INFO] в смт Білики Кобеляцького району Полтавської області, та відповідно до свідоцтва про народження його батьками є [PERSON] і [PERSON] . Судом установлено, що особа, щодо якої вирішується питання, [PERSON] народився [INFO] в с. Войнівка Олександрійського району Кіровоградської області, та відповідно до свідоцтва про народження його батьками є [PERSON] і [PERSON] . Відповідно до витягу з реєстру територіальної громади [PERSON] зареєстрований за адресою [ADDRESS] . Відповідно до витягу з реєстру територіальної громади [PERSON] зареєстрований за адресою [ADDRESS] . Згідно з актом проведення обстеження сім`ї від 04.10.2024, [PERSON] фактично проживає за адресою [ADDRESS] , із заявником - [PERSON] . Водночас, відповідно до довідки КНП "Кобеляцька міська лікарня", [PERSON] фактично обліковується за адресою [ADDRESS] , та знаходиться під наглядом з 01.04.2019 з діагнозом деменція, судинна помірного ступеню на тлі стійких наслідків перенесених змін з збоєм головного мозку тяжкого ступеню з психоорганчіним синдромом та відповідно до довідки до акта огляду медико-соціальною експертною комісією серії 12 ААГ № 527862 має інвалідність другої групи з 25.12.2023 безстроково. Відповідно до висновку судово-психіатричного експерта № 360 від 29.05.2025, відповідно до якого [PERSON] на даний час виявляє ознаки хронічного стійкого психічного розладу у виді деменції внаслідок органічного ураження головного мозку, що позбавляє його здатності усвідомлювати значеня своїх дій та керувати ними на даний час. Відповідно до ст. 30 ЦК України, цивільну дієздатність має фізична особа, яка усвідомлює значення своїх дій та може керувати ними. Статтею 39 ЦК України визначено, що фізична особа може бути визнана судом недієздатною, якщо вона внаслідок хронічного, стійкого психічного розладу не здатна усвідомлювати значення своїх дій та (або) керувати ними. Враховуючи вищевикладене, суд дійшов до висновку, що [PERSON] внаслідок стійкого психічного розладу не здатний усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними, тому його необхідно визнати недієздатною. Щодо призначення [PERSON] опікуна суд зазначає таке. За правилами статей 12, 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до статті 41 ЦК України над недієздатною фізичною особою встановлюється опіка. Згідно зі статтею 55 ЦК України опіка та піклування встановлюється з метою забезпечення особистих немайнових і майнових прав та інтересів малолітніх, неповнолітніх осіб, а також повнолітніх осіб, які за станом здоров`я не можуть самостійно здійснювати свої права і виконувати обов`язки. Відповідно до ч.1 ст. 60 ЦК України у разі визнання особи недієздатною, опіку над нею встановлює суд. Він же призначає опікуна за поданням органу опіки і піклування. Статтею 62 ЦК України визначено, що опіка встановлюється за місцем проживання фізичної особи, яка потребує опіки, або за місцем проживання опікуна. Положеннями статті 63 ЦК України закріплено, що опікуном або піклувальником може бути лише фізична особа з повною цивільною дієздатністю; фізична особа може бути призначена опікуном або піклувальником лише за її письмовою заявою; опікун або піклувальник призначаються переважно з осіб, які перебувають у сімейних, родинних відносинах з підопічним, з урахуванням особистих стосунків між ними, можливості особи виконувати обов`язки опікуна чи піклувальника. Відповідно до ч. 1 ст. 67 ЦК України опікун зобов`язаний дбати про підопічного, про створення йому необхідних побутових умов, забезпечення його доглядом чи лікування. Обов`язковою умовою призначення судом конкретної фізичної особи опікуном над недієздатною фізичною особою є наявність подання органу опіки та піклування щодо доцільності призначення саме цієї особи опікуном. Відсутність цього подання унеможливлює вирішення судом вказаного питання, так як саме орган опіки та піклування досліджує обставини щодо можливості особи виконувати обов`язки піклувальника чи опікуна. Вирішуючи питання про призначення опіки суд не діє самостійно, а ухвалює рішення на підставі подання органу опіки та піклування за його заявою чи заявою особи, призначеної піклувальником або опікуном. Такий висновок викладений у постановах Верховного Суду від 20 травня 2020 року в справі № 736/1508/17 (провадження №61-39361св18), від 28 лютого 2024 року в справі № 372/3474/21 (провадження №61-16349св23). У постанові Верховного Суду від 08.01.2024 року у справі № 753/1905/22 (провадження №61-8758св23) вказано про те, що призначення опікуна недієздатної особи здійснюється за поданням органу опіки та піклування, яке повинне відповідати вимогам закону щодо його обґрунтованості та змісту, має бути подано в належній процесуальній формі згідно з вимогами ЦПК України. При внесенні подання орган опіки та піклування має враховувати якнайкращі інтереси особи, над якою встановлюється опіка. Відповідно до ч. 1 ст. 299 ЦПК України, справи про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи чи визнання фізичної особи недієздатною суд розглядає за участю заявника, особи, щодо якої розглядається справа про визнання її недієздатною, та представника органу опіки та піклування. У силу ч. 1 ст. 300 ЦПК України, суд ухвалюючи рішення про визнання фізичної особи недієздатною, встановлює над нею опіку і за поданням органу опіки та піклування призначає їй опікуна. Так, судом установлено, що [PERSON] є військовозобов`язаним, до кримінальної відповідальності не притягувався, не знятої чи непогашеної судимості не має. За станом здоров`я соматично здоровий. Виконавчим комітетом Білицької селищної ради Полтавської області надано рішення та подання про можливість призначення [PERSON] опікуном [PERSON] . Суд звертає увагу, що подання органу опіки та піклування повинне відповідати вимогам закону щодо його обґрунтованості та змісту, має бути подано в належній процесуальній формі згідно вимог Цивільного процесуального кодексу України. При внесенні подання орган опіки та піклування має якнайкраще врахувати інтереси особи, над якою встановлюється опіка. При цьому таке подання не є рішенням за процесуальним статусом та має для суду лише рекомендаційний характер. При призначенні опікуна важливі і обов`язково повинні враховуватися особисті приязні взаємини між опікуном і підопічним, що забезпечить нормальне життєзабезпечення підопічного. Можливість особи здійснювати повноваження опікуна перевіряються органом опіки та піклування, який висловлює пропозиції про доцільність призначення опікуна. Таким чином, орган опіки і піклування, надаючи рекомендацію щодо призначення опікуна недієздатній особі, має перевірити його можливість (побутову та фізичну) виконувати опікунські обов`язки. Разом з тим, суд критично оцінює подання органу опіки та піклування виконавчого комітету Білицької селищної ради, в якому лише констатується, що [PERSON] є рідним братом [PERSON] та не має судимостей, на підставі чого зроблено висновок про можливість призначення його опікуном. Суд зазначає, що подане органом опіки та піклування подання про можливість призначення [PERSON] опікуном над недієздатним [PERSON] не містить належної мотивації, чому саме [PERSON] необхідно призначити опікуном, а не іншу особу, чи є у недієздатного батьки чи інші близькі родичі, які могли б виконувати обов`язки опікуна, а у разі неможливості виконання таких обов`язків, причини та підстави неможливості. Наявність у недієздатного батьків та інших близьких родичів органом опіки та піклування не досліджувалася та не врахована, що суперечить якнайкращим інтересам особи, над якою встановлюється опіка. Із наданих суду доказів не можливо достеменно встановити, що виключно заявник має можливість виконувати обов`язки опікуна, утримувати [PERSON] , здійснювати опіку над недієздатним братом. Тобто, надане суду подання органу опіки та піклування є формальним, поверхневим, без належної мотивації та обґрунтування і не відповідає вимогам закону, встановленим для вирішення подібних питань. Таке подання органу опіки і піклування має рекомендаційний характер та не може бути самостійним засобом захисту порушеного права. Цьому документу може бути надана лише оцінка в сукупності з іншими доказами у справі при вирішенні по суті питання, для якого він був складений. Згідно зі статтею статті 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Згідно з частиною шостою статті 81 ЦПК України, доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. За таких обставин, проаналізувавши матеріали справи, вимоги законодавства, суд не знаходить підстав для задоволення заяви в частині призначення заявника опікуном над [PERSON] , а подання органу опіки та піклування виконавчого комітету Білицької селищної ради про можливість призначення [PERSON] опікуном оцінює як такий, що винесений передчасно, без повного дослідження всіх обставин, та фактично ґрунтується на виявленій ініціативі заявника про призначення його опікуном, не містить обґрунтування відповідності призначення його опікуном інтересам недієздатної особи. Крім того, відповідно до частини першої статті 65 ЦК України до встановлення опіки або піклування і призначення опікуна чи піклувальника опіку або піклування над фізичною особою здійснює відповідний орган опіки та піклування. З огляду на вищевикладене, до встановлення опіки і призначення опікуна, необхідно покласти на орган опіки та піклування виконавчого комітету Білицької селищної ради Полтавського району Полтавської області здійснення обов`язків з опіки над нею. Суд зазначає, що до встановлення опіки і призначення опікуна [PERSON] , орган опіки та піклування виконавчого комітету Білицької селищної ради Полтавського району Полтавської області, відповідно до ст. 67 ЦК України, зобов`язаний дбати про підопічного, про створення їй необхідних побутових умов, забезпечення її доглядом та лікуванням; зобов`язаний вживати заходів щодо захисту цивільних прав та інтересів підопічного. Такий висновок відповідає висновкам ВС, висловленим у постанові від 25 червня 2025 року в справі № 285/1332/24. Також суд звертає увагу на те, що строк дії рішення про визнання фізичної особи недієздатною визначається судом, але не може перевищувати двох років. Учасникам справи необхідно роз`яснити, що клопотання про продовження строку дії рішення про визнання фізичної особи недієздатною має право подати опікун, представник органу опіки та піклування не пізніше ніж за п`ятнадцять днів до закінчення строку, визначеного частиною першою цієї статті. Клопотання про продовження строку дії рішення про визнання фізичної особи недієздатною повинно містити обставини, що свідчать про продовження хронічного, стійкого психічного розладу, внаслідок чого особа продовжує не усвідомлювати значення своїх дій та (або) керувати ними, підтверджені відповідним висновком судово-психіатричної експертизи.

Outcome: partial