Jurisdiction: civil
Date: 2025-09-28 00:00:00

У квітні 2025 року позивач звернувся до Фастівського міськрайонного суду Київської області з позовом про розірвання шлюбу, зареєстрованого 02 березня 2018 року між ним і [PERSON] у Лиманському міському відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Донецькій області, актовий запис № 32. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що з відповідачкою мають дитину [PERSON] , [INFO] . Шлюбні відносини не склалися через відсутність взаєморозуміння, поваги та підтримки. Спроби примиритися не призвели до відновлення шлюбних відносин. З 2022 року шлюбні відносини припинені, проживають окремо, спільне господарство не ведуть. Подальше спільне життя та збереження шлюбу суперечить його інтересам. За цих підстав позивач просить шлюб між ним і відповідачем розірвати. Ухвалою Фастівського\~міськрайонного суду\~Київської області\~від 30\~квітня 2025\~року зазначену цивільну справу передано за підсудністю до Дніпровського районного суду Дніпропетровської області. Ухвалою Дніпровського районного суду Дніпропетровської області від 23 травня 2025 року цивільну справу передано за підсудністю до Індустріального районного суду міста Дніпра. Ухвалою Індустріального районного суду міста Дніпра від 30 червня 2025 року у справі було відкрито спрощене позовне провадження з повідомленням (викликом) сторін. Сторони у судове засідання 24 вересня 2025 року не з`явилися. Позивач надав заяву, в якій просив проводити розгляд справи без його участі. В свою чергу, відповідач повідомлялася про розгляд справи за своїм зареєстрованим місцем проживання, відзив на позов не надала, тому судом проведений заочний розгляд справи в її відсутність на підставі наявних у справі даних та доказів. Відповідно до\~частини 4\~статті 268\~ЦПК України\~у разі\~неявки всіх\~учасників справи\~у судове\~засідання,\~яким завершується\~розгляд справи,\~або у\~разі розгляду\~справи без\~повідомлення (виклику)\~учасників справи\~суд підписує\~рішення (повне\~або скорочене)\~без його\~проголошення. Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складання повного судового рішення (частина 5 статті 268 ЦПК України). Суд, з`ясувавши всі обставини справи та перевіривши їх доказами, приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню з огляду на наступне: Судом установлено, що 02 березня 2018 року у Лиманському міському відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Донецькій області був зареєстрований шлюб між [PERSON] і [PERSON] , про що складений актовий запис № 32. Прізвище дружини після реєстрації шлюбу « [PERSON] ». Сторони мають неповнолітню дитину [PERSON] , [INFO] . Згідно з позовною заявою сторони в лютому 2022 року припинили шлюбні відносини, проживають окремо, спільне господарство не ведуть, позивач примиритися з відповідачем не бажає. Відповідно до\~статті 51 Конституції України, а також\~статті 24 СК України\~шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Статтею 56 СК України\~передбачено право кожного з подружжя припинити шлюбні відносини. Згідно зі\~статтею 112 СК України\~суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя та збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їх дітей, що мають суттєве значення. Виходячи з взаємовідносин між сторонами, причин позову про розірвання шлюбу, викладених у позовній заяві, всіх обставини життя сторін, зокрема припинення ними шлюбних відносин і небажання позивача зберегти шлюб, суд вважає, що подальше спільне життя і збереження шлюбу суперечить інтересам позивача, а тому шлюб між сторонами слід розірвати. Відповідно до ст. 113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Відповідач питання про відновлення її дошлюбного прізвища не ставила, тому прізвище відповідачу після розірвання шлюбу необхідно залишити « [PERSON] », що не позбавляє її права змінити прізвище у позасудовому порядку. Згідно з п. 9 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» позивач звільнений від сплати судового збору за подання цього позову. Тому суд не вирішує питання про розподіл судових витрат.

Outcome: approved