Jurisdiction: civil
Date: 2025-09-29 00:00:00

\~ \~ \~ \~ 05.06.2025 до Богуславського районного суду з Миронівського районного суду Київської області, на виконання розпорядження від 30.05.2025 надійшла цивільна справа ЄУН 371/804/25, провадження №2-о/371/35/25 за заявою [PERSON] , заінтересована особа: Орган опіки та піклування виконавчого комітету Миронівської міської ради Обухівського району Київської області про визнання особи недієздатною, встановлення над нею опіки та призначення опікуна. Заява обґрунтована тим, що [PERSON] , [INFO] є його рідним братом. З 2002 року він має триваюче психічне захворювання, є інвалідом П групи довічно та через свою хворобу не може самостійно здійснювати та користуватися своїми правами та виконувати свої обов`язки. На початку захворювання брата, тягар його хвороби лежав повною мірою на батьках. На цей час батьки є пенсіонерами, батько [PERSON] , [INFO] (65 років), мати [PERSON] , [INFO] (59 років). [PERSON] догляд за хворим може здійснювати саме заявник. Він постійно забезпечує його продуктами харчування та лікарськими засобами, здійснює контроль за їх прийомом, відвозить його на огляди до медичних закладів, які переважно знаходяться в м.Києві. У зв`язку із прогресуванням хвороби [PERSON] , він втратив здатність усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними, потребує стороннього догляду. Спосіб життя [PERSON] дозволяє йому бути опікуном брата [PERSON] , оскільки він має постійну роботу, стабільний дохід, задовільний стан здоров`я та що найголовніше має можливість та бажання доглядати хворого та бути його опікуном. Просить суд визнати [PERSON] , [INFO] \~ недієздатним,\~ установити над [PERSON] опіку та призначити [PERSON] , [INFO] опікуном над [PERSON] . Ухвалою Богуславського районного суду Київської області від 10.06.2025 заява [PERSON] була залишена без руху. На виконання вимог ухвали про залишення без руху від 10.06.2025 заявник [PERSON] 18.06.2025 направив до суду заяву про усунення недоліків заяви із додатками. Ухвалою Богуславського районного суду Київської області від 23.06.2025 відкрито провадження у даній справі, призначена судово-психіатрична експертиза та зупинено провадження у справі на час її проведення. Ухвалою суду від 25.08.2025 поновлено провадження у справі, залучено до участі у справі особу, стосовно якої розглядається справа про визнання її недієздатною [PERSON] та адвоката особі, стосовно якої розглядається справа [PERSON] . В судовому засіданні, призначеному на 25.09.2025, заявник [PERSON] заяву підтримав та просив її задовольнити. Додатково повідомив, весь час проживає з братом та батьками, однак він єдиний хто має вплив на брата та єдиний хто може знайти з ним спільну мову в критичних ситуаціях. Мати та батько не заперечують проти призначення його опікуном брата, з об`єктивних причин не зверталися із заявами про призначення їх опікунами. Крім цього дійсно, він є військовозобов`язаним, проте не підлягає мобілізації, оскільки заброньований безстроково у встановленому законом\~ порядку. В судовому засіданні представник заявника - адвокат Притула Л.О. підтримала заяву\~ [PERSON] та зазначила, що заявник постійно проживає, утримує та у всьому допомагає своєму брату [PERSON] , та за наявності позитивного висновку органу опіки та піклування, яким було погоджено кандидатуру заявника в опікуни у разі визнання [PERSON] недієздатним, просила заяву задовольнити у повному обсязі. Представник Органу опіки та піклування виконавчого комітету Миронівської міської ради Київської області в судовому засіданні підтримала висновок про доцільність, у разі визнання [PERSON] недієздатним, призначення його опікуном [PERSON] , [INFO] (його брата). Додатково зазначила, що до Органу опіки та піклування 17.06.2025 зверталися батьки [PERSON] та [PERSON] із заявами проте, що бажання та наміру бути опікунами сина [PERSON] вони не мають. Представник [PERSON] - адвокат Варєнікова В.Ю. в судовому засіданні, з урахуванням висновку експертизи не заперечувала проти задоволення вимог заявника та просила їх задовольнити у повному обсязі. Суд, заслухавши думку учасників судового процесу, з`ясувавши обставини та дослідивши докази по справі, приходить до таких висновків. У частині першій статті 4 ЦПК України зазначено, що кожна особа має право у порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до норм статей 12, 13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. При цьому кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених ЦПК України, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. Відповідно до ч.3 ст.296 ЦПК України, заяву про визнання фізичної особи недієздатною може бути подано членами її сім`ї, близькими родичами, незалежно від їх спільного проживання, органом опіки та піклування, психіатричним закладом. Судом встановлено, що [PERSON] , [INFO] є рідним братом [PERSON] , [INFO] . [PERSON] , [INFO] , є зареєстрованим та проживає за адресою: будинок [ADDRESS] разом із братом [PERSON] , [INFO] ,\~ матір`ю [PERSON] , [INFO] та батьком [PERSON] , [INFO] . Згідно ч.1 ст. 30 ЦК України, цивільну дієздатність має фізична особа, яка усвідомлює значення своїх дій та може керувати ними. Цивільною дієздатністю фізичної особи є її здатність своїми діями набувати для себе цивільних прав і самостійно їх здійснювати, а також здатність своїми діями створювати для себе цивільні обов`язки, самостійно їх виконувати та нести відповідальність у разі їх невиконання. Відповідно до висновку судово-психіатричного експерта № 330-ц від 13.08.2025 року КНП КОР «ОПНМО» відділення амбулаторних судово-психіатричних експертиз», [PERSON] , [INFO] , страждає на хронічний, стійкий психічний розлад - шизофренію, параноїдну, з безперервним перебігом (за МКХ-10: F20.00). За своїм психічним станом [PERSON] не здатний усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними. За своїм психічним станом [PERSON] потребує встановлення опіки. Таким чином, у судовому засіданні встановлено, що [PERSON] , [INFO] , який зареєстрований за адресою: [ADDRESS] , за станом свого здоров`я внаслідок психічного розладу не здатний усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними, а тому потребує опіки. Відповідно до ч.1 ст.39 Цивільного кодексу України фізична особа може бути визнана судом недієздатною, якщо вона внаслідок хронічного, стійкого психічного розладу не здатна усвідомлювати значення своїх дій та (або) керувати ними. Згідно ст. 41 ЦК України, над недієздатною фізичною особою встановлюється опіка. Недієздатна фізична особа не має права вчиняти будь-якого правочину. Правочини від імені недієздатної фізичної особи та в її інтересах вчиняє її опікун. Відповідальність за шкоду, завдану недієздатною фізичною особою, несе її опікун (стаття 1184 цього Кодексу). Відповідно до ч. 1 ст. 60 ЦК України, суд встановлює опіку над фізичною особою у разі визнання її недієздатною і призначає опікуна за поданням органу опіки та піклування. Відповідно до ч. 4 ст. 63 ЦК України,\~ опікун або піклувальник призначаються переважно з осіб, які перебувають у сімейних, родинних відносинах з підопічним, з урахуванням особистих стосунків між ними, можливості особи виконувати обов`язки опікуна чи піклувальника. Як вбачається із висновку від 09.07.2025 року № 298 Миронівська міська рада Обухівського району Київської області, як орган опіки та піклування, вважає за доцільне, у разі визнання\~ [PERSON] , [INFO] недієздатним призначити опікуном його брата [PERSON] , [INFO] . При вирішенні питання щодо призначення опікуна суд виходить з наступного. Відповідно до статті 62 ЦК України опіка або піклування встановлюється за місцем проживання фізичної особи, яка потребує опіки чи піклування, або за місцем проживання опікуна чи піклувальника. Згідно з частинами четвертою та п`ятою статті 63 ЦК України опікун або піклувальник призначаються переважно з осіб, які перебувають у сімейних, родинних відносинах з підопічним, з урахуванням особистих стосунків між ними, можливості особи виконувати обов`язки опікуна чи піклувальника. Відповідно до частини першої статті 67 ЦК України опікун зобов`язаний дбати про підопічного, про створення йому необхідних побутових умов, забезпечення його доглядом та лікуванням. При призначенні опікуна важливі і обов`язково повинні враховуватися особисті приязні взаємини між опікуном і підопічним, що забезпечить нормальне життєзабезпечення підопічного. Можливість особи здійснювати повноваження опікуна перевіряються органом опіки та піклування, який висловлює пропозиції про доцільність призначення опікуна. Аналогічні положення зазначені у правилах опіки та піклування, затверджених наказом Державного комітету України у справах сім`ї та молоді Міністерства освіти України, Міністерства охорони здоров`я України, Міністерства праці та соціальної політики України 26 травня 1999 року № 34/166/131/88 (надалі правила). Суд зазначає, що подання органу опіки та піклування про призначення опікуна не є рішенням за процесуальним статусом та має для суду лише рекомендаційний характер, і при постановленні судом рішення по справі не має пріоритетного значення, та може бути врахований на розсуд суду. У даній справі висновок (подання) органу опіки та піклування Миронівської міської ради про призначення [PERSON] опікуном над недієздатним братом [PERSON] не містить належної мотивації, а також належних обґрунтувань чи мотивів з посиланням на наявні докази щодо можливості заявника бути опікуном та визначення конкретних обставин, які зумовлюють необхідність такого призначення, а містить лише посилання на можливість заявника бути опікуном. Також, не розглядалося питання, з урахуванням вимог пункту 3.2 Правил опіки та піклування, неможливості іншими родичами, а саме батькам здійснювати догляд за ним. У судовому заданні представником заінтересованої особи Органу опіки та піклування Миронівської міської ради Київської області були озвучені заяви мати та батька кандидата в опікуни [PERSON] про те, що вони не заперечують проти призначення останнього опікуном над їхнім старшим сином [PERSON] . Однак належних та допустимих доказів на підтвердження неможливості ними виконувати опікунські обов`язки над недієздатним сином суду не надано. Разом із цим, з матеріалів справи вбачається, що мати та батько проживають разом із сином [PERSON] в будинку за адресою: [ADDRESS] . Згідно із частиною четвертою статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Як зазначено Верховним Судом у постанові від 07 квітня 2022 року у справі №712/10043/20, при призначенні опікуна важливі і обов`язково повинні враховуватися особисті приязні взаємини між опікуном і підопічним, що забезпечить нормальне життєзабезпечення підопічного. Можливість особи здійснювати повноваження опікуна перевіряються органом опіки та піклування, який висловлює пропозиції про доцільність призначення опікуна. Призначення опікуна недієздатної особи здійснюється за поданням органу опіки та піклування, яке повинне відповідати вимогам закону щодо його обґрунтованості та змісту, має бути подано в належній процесуальній формі згідно вимог Цивільного процесуального кодексу України. При внесенні подання орган опіки та піклування має якнайкраще врахувати інтереси особи, над якою встановлюється опіка (постанова Верховного Суду від 07 квітня 2022 року у справі №712/10043/20, постанова Верховного Суду від 08 січня 2024 року у справі №753/1905/22 (провадження № 61-8758св23) Натомість суд зауважує, що подане Органом опіки та піклування подання про призначення [PERSON] опікуном над недієздатним братом не містить належної мотивації: чому саме [PERSON] необхідно призначити опікуном, а не матір чи батька заявника, які зобов`язані опікуватися недієздатним сином. Слід зауважити, що на сьогоднішній день саме орган опіки та піклування на підставі звернення особи чоловічої статі призовного віку із заявою про призначення його опікуном недієздатної особи, враховуючи введений у державі воєнний стан та закріплений ст. 65 Конституції України обов`язок щодо захисту Вітчизни, незалежності та територіальної цілісності України, повинен перевірити відсутність можливих зловживань у такому питанні, та належним чином мотивувати свій висновок про можливість призначення особи опікуном і, перш за все, необхідність такого. Рішення про призначення особи призовного віку опікуном над недієздатною особою може створити передумови щодо мобілізації на період воєнного стану, тому, враховуючи, що на теперішній час Україна перебуває в стані війни, суспільний інтерес домінує над приватним, що в свою чергу вказує на необхідність встановлення наявності інших членів сім`ї, які можуть виконувати права і обов`язки опікуна. (Постанова Верховного Суду від 28 травня 2025 року у справі № 641/7190/23). Таким чином, у поданні органом опіки та піклування не було з`ясовано питання можливості призначення опікуном [PERSON] , який є військовозобов`язаним, а в умовах воєнного стану орган опіки має належно з`ясувати питання доцільності призначення саме його опікуном, ураховуючи закріплений у Конституції України обов`язок захисту Вітчизни та загальну мобілізацію, з урахуванням усіх обставин, у тому числі, здатності виконання функцій опікуна недієздатної особи іншими особами, зокрема, матір`ю\~ та батьком [PERSON] . Аналогічні правові позиції викладені у постанові Верховного Суду від 23.07.2025 у справі № 279/3630/24 провадження № 61-1047св25. Необхідність призначення опікуном саме заявника зводиться до голослівних доводів про те, що здійснення догляду є важким обов`язком для батьків. Доказів існування у батьків [PERSON] та [PERSON] інших об`єктивних причин неможливості повного чи часткового виконання обов`язків опікунів щодо старшого сина [PERSON] суду не надано. Отже, обґрунтування подання органу опіки та піклування щодо призначення опікуном саме [PERSON] належним чином не мотивовано, що, на переконання суду, свідчить про застосування суто формального підходу до вирішення питання про призначення заявника опікуном [PERSON] . Зважаючи на встановленні у судовому засіданні фактичні обставини та необґрунтованість подання органу опіки та піклування, суд вважає неможливим призначення заявника [PERSON] опікуном над його братом [PERSON] , та вважає за необхідне відмовити в задоволенні даної вимоги. Відповідно до статті 65 ЦК України до встановлення опіки або піклування і призначення опікуна чи піклувальника опіку або піклування над фізичною особою здійснює відповідний орган опіки та піклування. З огляду на відсутність підстав для призначення опікуна недієздатному [PERSON] , до призначення опікуна, опіку ним повинен здійснювати відповідний орган опіки та піклування Миронівської міської ради Київської області. Відповідно до положень частини третьої статті 12, частин першої, п`ятої, шостої статті 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Згідно зі статтею 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Зважаючи на встановленні у судовому засіданні фактичні обставини та необґрунтованість подання органу опіки та піклування, суд вважає неможливим призначення заявника [PERSON] опікуном над його братом [PERSON] , та вважає за необхідне відмовити в задоволенні даної вимоги. Відповідно до вимог частини шостої статті 300 ЦПК України строк дії рішення про визнання фізичної особи недієздатною визначається судом, але не може перевищувати двох років.

Outcome: partial