Jurisdiction: civil
Date: 2025-09-25 00:00:00

1.Стислий виклад позиції позивача, відповідача та третьої особи. Позивач [PERSON] звернулась до суду із позовом до Покровської міської ради Донецької області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, приватний нотаріус Полтавського міського нотаріального округу Шимка О.М.\~про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. В обґрунтування позовної заяви позивач зазначає, що [INFO] у місті Родинське Покровського району Донецької області померла її сестра [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , виданим Центром надання адміністративних послуг м. Покровськ від 25.03.2024\~року. На день смерті сестри залишилося майно, яке складається з квартири, що розташована за адресою: [ADDRESS] (попередня назва [ADDRESS] ), загальною площею 26,0 кв. м, житловою площею 15,6 кв. м. Зазначена квартира належала померлій [PERSON] на підставі свідоцтва про право власності на житло № [NUMBER] , виданого Родинською міською радою 06 серпня 2012 року та зареєстрованого в КП «Бюро технічної інвентаризації» м. Красноармійськ 25 серпня 2012 року, у реєстрову книгу №6, запис №5, реєстраційний номер 37456575. Позивач зазначає, що вона є єдиним спадкоємцем [PERSON] , оскільки діти у спадкодавця відсутні, а чоловік помер раніше. 14 листопада 2024\~року позивач звернулася до приватного нотаріуса Полтавського міського нотаріального округу Полтавської області Шимки О.М. із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті померлої [INFO] її сестри - [PERSON] . Із вказаною заявою звернулась із пропуском строку на один місяць 23 дні. Постановою від 14 листопада 2024 року приватний нотаріус відмовив позивачу у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом у зв`язку з відсутністю документів, що підтверджують факт прийняття нею спадщини у встановленому законом порядку, а також нотаріус роз`яснила необхідність звернення до суду для визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Причинами пропуску строку для прийняття спадщини позивач зазначає наступне. З 24 лютого 2022 року відповідно до\~Закону України «Про правовий режим воєнного стану»\~в Україні введено режим воєнного стану, який в подальшому неодноразово подовжувався та діє до теперішнього часу. Покровська міська територіальна громада Покровського району Донецької області, до складу якої входить місто Родинське, у період з 24 лютого 2022 року по 22 серпня 2024 року була включена до Переліку територій, на яких ведуться (велися) бойові дії. Рішенням обласної комісії з питань техногенно-екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій від 19 серпня 2024 року було оголошено обов`язкову (примусову) евакуацію населення, у зв`язку з чим позивачка у вересні 2024 року разом із родиною була евакуйована до міста Полтави. Після евакуації позивачка перебувала у безпечнішому регіоні у місті Полтаві, де зосереджуючи всі зусилля на пошук житла, забезпечення мінімальних умов проживання, оформлення необхідних документів та отримання статусу внутрішньо переміщеної особи. Ці причини є поважними, оскільки пов`язані з об`єктивними, незалежними від позивача, непереборними, істотними труднощами, які стали перешкодою для своєчасного вчинення дій з прийняття позивачем спадщини. Тому, позивач просить суд визначити їй додатковий строк тривалістю 2 місяці для прийняття спадщини після смерті її сестри [PERSON] , яка померла [INFO] . 2. Заяви, клопотання позивача, відповідача та третьої особи. Представник позивача адвокат Христич О.С., в судове засідання не з`явилась, надала суду заяву про розгляд справи без її участі, позовні вимоги підтримує в повному обсязі та просить їх задовольнити, посилаючись на підстави, зазначені у позовній заяві. Представник відповідача Покровської міської ради Донецької області у судове засідання не з`явився, надав суду відзив на позовну заяву, в якому зазначив, що протягом усього часу нотаріальні контори міста Покровська працювали без перешкод. На його думку, у спадкоємця не було об`єктивних перешкод для подання заяви про прийняття спадщини, однак вона не скористалася своїм правом у встановлений законом строк. У зв`язку з цим представник відповідача вважає, що відсутні правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини, та просив відмовити у задоволенні позовних вимог [PERSON] у повному обсязі. Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, Полтавського міського нотаріального округу Полтавської області Шимки О.М.в судове засідання не з`явилась, надала суду заяву про розгляд справи за її відсутності, при вирішенні питання про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини покладається на розсуд суду. Представником позивача адвокатом Христич О.С. подано до суду додаткові письмові пояснення, у яких зазначено, що позивачка пропустила строк для прийняття спадщини з поважних причин. Зокрема, з моменту відкриття спадщини і до спливу шестимісячного строку існували об`єктивні перешкоди: реальна загроза життю у зв`язку з бойовими діями, обов`язкова примусова евакуація з міста Родинське Покровського району Донецької області відповідно до рішення обласної комісії ТЕБ і НС від 19.08.2024, евакуація позивачки разом із родиною до міста Полтави у вересні 2024 року, а також необхідність облаштування на новому місці проживання та оформлення необхідних документів, у тому числі довідки ВПО від 10.09.2024 року №1601-5003444105.Під час евакуації позивачка не мала можливості забрати всі необхідні документи, потрібні для подання заяви нотаріусу. Лише після отримання зазначених документів і стабілізації ситуації вона у найкоротший строк звернулася до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, однак з пропуском строку. Зазначені обставини, на думку представника позивача, є поважними, оскільки пов`язані з об`єктивними, незалежними від позивачки, непереборними та істотними труднощами, що унеможливили своєчасне вчинення дій щодо прийняття спадщини. У зв`язку з цим представник позивача просить суд визначити [PERSON] додатковий строк тривалістю три місяці для подання заяви про прийняття спадщини після смерті її сестри [PERSON] . 3. Процесуальні дії по справі. 09 грудня 2024 року ухвалою суду відкрито провадження по справі та справу призначено до підготовчого судового засідання. 09 березня 2025 року ухвалою суду клопотання представника позивача [PERSON] - [PERSON] про витребування спадкової справи задоволено. Витребувано у приватного нотаріуса Полтавського міського нотаріального округу ШимкиОльги Миколаївниналежним чином завірену копію спадкової справи, відкритої після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , номер у спадковому реєстрі 73290050. 13 травня 2025 року ухвалою суду закрито підготовче засідання та призначено справу до розгляду по суті. Відповідно доч.2ст.247 ЦПК України, фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього\~Кодексу\~розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Вивчивши матеріали цивільної справи, дослідивши надані суду докази, суд вважає позовні вимоги такими, що підлягають задоволенню з наступних підстав. 4. Фактичні обставини, встановлені судом, зміст спірних правовідносин з посиланням на докази. Судом встановлено, [INFO] народилася позивачка [PERSON] , її батьками були: мати - [PERSON] , батько - [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про народження серії [NUMBER] , актовий запис №220. [INFO] народилася сестра позивачки - [PERSON] , її батьками були: мати - [PERSON] , батько - [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про народження серії [NUMBER] , актовий запис №926. Отже, родинні відносини між позивачкою та померлою сестрою підтверджуються наданими копіями свідоцтв про народження, які містять однакові відомості про їхніх батьків. 28 серпня 1987 рокупозивачка [PERSON] , уклала шлюб із [PERSON] , та після укладення шлюбу змінила прізвище на « [PERSON] », що підтверджується свідоцтвом про укладення шлюбу серії [NUMBER] , актовий запис №434. 13 травня 1992 року сестра позивачки - [PERSON] , уклала шлюб із [PERSON] , та після укладення шлюбу змінила прізвище на « [PERSON] », що підтверджується свідоцтвом про укладення шлюбу серії [NUMBER] , актовий запис №14. [INFO] у місті Родинське Покровського району Донецької області померла сестра позивачки [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть виданим Центром надання адміністративних послуг м. Покровськ, відповідний актовий запис №153. Померлій [PERSON] на підставі свідоцтва про право власності на житло № [NUMBER] , виданого Родинською міською радою 06 серпня 2012 року та зареєстрованого в КП «Бюро технічної інвентаризації» м. Красноармійськ 25 серпня 2012 року, належала квартира, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] (попередня назва: [ADDRESS] ), загальною площею 26,0 кв. м, житловою площею 15,6 кв. м. З копії спадкової справи № 47/2024, заведеної після померлої [INFO] [PERSON] , наданої приватним нотаріусом Полтавського міського нотаріального округу Шимкою Ольгою Миколаївною, вбачається, що 14 листопада 2024 року [PERSON] звернулась із заявою про видачу свідоцтва про прийняття спадщини за законом. Відповідно до постанови про відмову у вчинені нотаріальної дії від 14.11.2024 року, приватний нотаріус Полтавського міського нотаріального округу Полтавської області Шимка Ольга Миколаївна відмовила [PERSON] у вчиненні нотаріальної дії - видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після померлої [INFO] [PERSON] , у зв`язку з відсутністю документів, що підтверджують факт прийняття нею спадщини у встановленому законом порядку. В матеріалах справи міститься заява [PERSON] від 14 листопада 2024 року, засвідчена приватним нотаріусом Полтавського міського нотаріального округу Шимкою Ольгою Миколаївною, та зареєстрована в реєстрі за №159, відповідно до якої вбачається, що [INFO] померла гр. [PERSON] , [INFO] , останнім місцем проживання якої було: [ADDRESS] . Після її смерті залишилося спадкове майно, яке складається з: квартири. що знаходиться за адресою: [ADDRESS] нова назва, попередня назва: [ADDRESS] , загальною площею 26,0 (двадцять шість цілих нуль десятих) кв.м.. житловою площею 15,6 (п`ятнадцять цілих шість десятих) кв.м., яка належала померлій [PERSON] на підставі свідоцтва про право власності на житло № [NUMBER] . виданого Родинською міською радою від 06.08.2012 року, зареєстрованого в КП «Бюро технічної інвентаризації» м.Красноармійськ 25.08.2012 року, у реєстрову книгу №6. номер запису 5, реєстраційний номер 37456575. Спадкоємцем за законом на підставі ст. 1262 ЦК України є позивачка, сестра померлої [PERSON] . Спадщину позивачка прийняла. Указом Президента України від 24.02.2022 року№64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року. На даний час воєнний стан в Україні не закінчено та продовжено. Згідно з Переліком територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих російською федерацією, затвердженим Наказом Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України 22 грудня 2022 року №309, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 23 грудня 2022 року за №1668/39004 (який діяв на момент виникнення правовідносин) Покровська міська громадаПокровського району\~Донецької області (до якої відносить місто Родинське)з 24.02.2022 року віднесено до територій на яких велися (ведуться) бойові дії. 20.03.2025 року набрав чинності наказ Міністерства розвитку громад та територій України від 28 лютого 2025 року №376, яким затверджено Перелік територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих Російською Федерацією (зареєстрований в Мінюсті України 11.03.2025 за №380/43786, далі також\~Наказ №376). Відповідно до цього Переліку, датою початку можливості ведення бойових дій на території Покровської міської громади Покровського району Донецької області (до якої відносить місто Родинське) є 24.02.2022, а датою припинення 22.08.2024. 19 серпня 2024 року на позачерговому засіданні обласної комісії з ТЕБ і НС ухвалили рішення про обов`язкову евакуацію в примусовий спосіб дітей з їх батьками або особами, які їх замінюють, або іншими законними представниками з таких населених пунктів громади, зокрема, як і Родинське. Згідно з довідкою Управління соціального захисту населення Виконавчого комітету Київської районної в місті Полтаві ради від 10 вересня 2024 року №1601-5003444105 про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи, [PERSON] , зареєстроване місце проживання якої [ADDRESS] , фактично проживає (перебуває) за адресою: [ADDRESS] . Судом встановлено, що довідка про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи [PERSON] видана 16 вересня 2024 року. 5. Норми права, які застосовує суд, мотиви їх застосування. Згідно ч. 1\~ст. 16 ЦК України, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Відповідно дост.1268ЦК України,спадкоємець зазаповітом чиза закономмає правоприйняти спадщинуабо неприйняти її. Недопускається прийняттяспадщини зумовою чиіз застереженням. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленогостаттею 1270цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Відповідно до\~ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Частиною 3\~статті 1272ЦК України\~визначено, щоза позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Згідно п. 24\~Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої\~статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса увчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. Визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не повинен вирішувати питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, установленому\~статтею 1269 ЦК, звернувшись в нотаріальну контору, після чого вважається таким, що прийняв спадщину. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Відповідно до частини четвертої\~статті 263 ЦПК України\~при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Верховний Суд у постанові від 25.03.2020 (справа № 642/2539/18-ц) дійшов висновку, що вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. У постанові Верховного Суду від 15.09.2023 (справа №345/4153/22) зазначено: «Правила частини третьої статті 1272\~ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) спадкоємець пропустив строк для прийняття спадщини;2) у спадкоємця були перешкоди для подання заяви для прийняття спадщини; 3) ці обставини визнані судом поважними. Отже, лише якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку для прийняття спадщини, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. Водночас необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Оцінка поважності причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини повинна, у першу чергу, стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду. Подібні правові висновки викладені у постановах Верховного Суду України від 04 листопада 2015 року у справі № 6-1486цс15, від 23 серпня 2017 року у справі № 6-1320цс17, Верховного Суду у постановах від 26 червня 2019 року у справі № 565/1145/17, від 17 жовтня 2019 року у справі № 766/14595/16, від 30 січня 2020 року у справі № 487/2375/18, від 31 січня 2020 року у справі № 450/1383/18, від 17 серпня 2023 року у справі № 626/274/22, від 20 березня 2024 у справі №545/1231/23. Правозастосовна практика Верховного Суду у подібних правовідносинах є усталеною.» Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду у постанові від 17 жовтня 2018 року, справа № 681/203/17-ц, зазначив, що гарантованестаттею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свободправо на справедливий суд включає в себе принцип доступу до суду, ефективність якого обумовлюється тим, що особі має бути забезпечена можливість звернутися до суду за вирішенням певного питання, і що держава не повинна чинити правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права. При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеногостаттею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи. Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Прецедентна практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності. Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу доКонвенції про захист прав людини і основоположних свобод, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети. Стаття 1 Першого протоколу до Конвенції закріплює захист власності і встановлює, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права. Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини Конвенція призначена для гарантування не теоретичних або ілюзорних прав, а прав практичних та ефективних (п. 24 рішення ЄСПЛ від 09.10.1979 у справі «Ейрі»; п. 32 рішення ЄСПЛ від 30.05.2013 у справі «Наталія Михайленко проти України»). У розумінні статті 1 Першого протоколу до Конвенції «майном» визнаються активи, включаючи права вимоги, стосовно яких заявник може стверджувати, що він має принаймні «законне сподівання» на отримання можливості ефективно здійснити майнове право (п. 32 рішення ЄСПЛ у справі «Стретч проти Сполученого Королівства»). «Законне сподівання» на отримання «активу» також може захищатися статтею 1 Першого протоколу. Так, якщо суть вимоги особи пов`язана з майновим правом, особа, якій воно надане, може вважатися такою, що має «законне сподівання», якщо для такого права у національному законодавстві існує достатнє підґрунтя - наприклад, коли є усталена практика національних судів, якою підтверджується його існування (рішення у справі «Копецький проти Словаччини»). Отже, враховуючи принцип автономного тлумачення понять, застосований у практиці Європейського суду з прав людини, отримане (хоча і не оформлене належним чином) спадкове майно охоплюється поняттям «майно» в розумінні ст. 1 Першого протоколу. Суд враховує, що наслідки пропущення позивачем строку для прийняття спадщини будуть непропорційними, оскільки позивач втратить право на спадкування майна, яке залишилося після смерті спадкодавиці, і втрата спадкового майна будуть для позивача надмірним тягарем, при цьому буде порушено баланс між інтересами держави та фізичної особи. За загальним правилом положення про спадкування, право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті\~1220,\~1222,\~1270 ЦК України). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша\~статті 1269 ЦК України). Судом встановлено, що спадщина після смерті [PERSON] , [INFO] , відкрилася [INFO] , а шестимісячний строк, встановлений законом для прийняття спадщини -21.09.2024 року. Як встановлено судом, 14.11.2024 позивачка звернулася до приватного нотаріуса Полтавського міського нотаріального округу Полтавської області Шимки О.М. із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом, а вже 28.11.2024 позивачка звернулася до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.Тобто, пропущений позивачем строк для подання заяви про прийняття спадщини є незначним та становить один місяць та 23 дні. Отже, оцінюючи наведені позивачами причини пропуску строку звернення за оформленням спадкових прав, суд вважає їх поважними, оскільки встановлено, що позивач пропустив встановлений законом шестимісячний строк для прийняття спадщини з поважних причин, у зв`язку зведенням бойових дій на території Покровської міської територіальної громади Покровського району Донецької області, до складу якої входить місто Родинське, а також враховуючи, що оголошення на цій території обов`язкової (примусової) евакуації населення, підтверджують наявність реальної загрози життю та здоров`ю позивачки і членів її родини. Крім того, факт взяття позивачки на облік у місті Полтаві як внутрішньо переміщеної особи свідчить про її вимушене залишення місця постійного проживання та переміщення в інший регіон України. Сукупність зазначених обставин безперечно свідчить про те, що позивачка перебувала у стані об`єктивних, непереборних труднощів, які унеможливлювали реалізацію нею свого права на прийняття спадщини у строки, визначені статтею 1270 Цивільного кодексу України. Тобто вказані позивачем причини у своїй сукупності є об`єктивними обставинами, які перешкоджали йому протягом шести місяців з часу відкриття спадщини звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини. Вирішуючи питання поважності причин пропуску шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються індивідуально в кожному конкретному випадку з огляду на обставини кожної справи (постанова ВС від 07.12.2023 у справі № 548/2415/21). Відповідно до статей\~12,\~81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях. Згідно зі\~статтею 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків. У відповідності до\~статті 89 ЦПК України\~суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Оцінивши зібрані у справі докази в їх сукупності, враховуючи обставини, на які посилалася позивачка та загальновідомі обставини суд дійшов висновку, що причини, вказані [PERSON] , є тими непереборними обставинами, які перешкоджали їй протягом шести місяцівз часу відкриття спадщини звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини. Враховуючи викладене, наявність у позивача поважних причин пропуску строку для звернення до нотаріусу з заявою про прийняття спадщини, заявлені позовні вимоги позивача про надання йому додаткового строку для прийняття спадщини є законними, обґрунтованими та підлягають задоволенню. Посилання відповідача на те, що не було об`єктивних перешкод для подання позивачем заяви про прийняття спадщини, однак вона не скористалася своїм правом у встановлений законом строк, є безпідставними, оскільки згідно з наказом Міністерства з реінтеграції тимчасово окупованих територій України від 22 грудня 2022 року № 309 «Про затвердження Переліку територій, на яких ведуться бойові дії або тимчасово окупованих російською федерацією» (який діяв на момент виникнення правовідносин) Покровська міська громада Покровського району Донецької області, до складу якої входить місто Родинське, знаходилася на території на яких ведуться (велися) бойові дії із 24 лютого 2022 року до 22 серпня 2024 року.Тому причини пропуску строку для прийняття спадщини є поважними, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Крім того, судом враховано, що у постанові Верховного суду від 20.03.2024 року у справі № 545/1231/23 (провадження №61-16142св23) викладено правову позицію, зі змісту якої випливає, що така обставина, як проживання спадкоємця в зоні, яка не перебувала під окупацією, однак на території якої відбувались активні бойові дії, є достатньою підставою для визначення спадкоємцю додаткового строку для прийняття спадщини. Враховуючи принцип пропорційності між застосованим заходом та переслідуваною метою, якою є захист порушених прав заявника, в аспекті\~статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, те, наведені позивачем обставини є об`єктивними та істотними труднощами, а тому суд, відповідно до положень частини третьої статті 1272 ЦК України, дійшов висновку, що наявні правові підстави для визначення [PERSON] додаткового тримісячного строку для прийняття спадщини. 6. Висновки суду. На підставі викладеного, виходячи із завдань цивільного судочинства, принципів верховенства права, пропорційності, суд вважає, що позивач своєчасно не прийняв спадщину з поважних причин, у зв`язку з цим наявні підстави для застосування до спірних правовідносин положень ч.3\~ст.1272 ЦК України, тобто можливо визначення додаткового строку для подання позивачем заяви про прийняття спадщини, тому суд вважає, що в даному випадку наявні всі законні підстави для ухвалення рішення про задоволення позову. Враховуючи, що позивач з вимогою про повернення сплаченого судового збору не звертався, судовий збір залишається за позивачем.

Outcome: approved