Jurisdiction: civil
Date: 2025-09-24 00:00:00

\~ \~ \~ \~ Представник ТОВ «Кредит-Капітал» через систему «Електронний суд» 20.08.2025 звернувся до суду з позовом до [PERSON] про стягнення заборгованості за кредитним договором, в якому просить стягнути з відповідача на користь позивача заборгованість за\~кредитним договором №2129102\~від 13.03.2020\~в загальному\~розмірі 11319\~грн.; сплачений судовий збір в сумі 2 422,40 грн. та витрати на професійну правничу допомогу 8 000,00 грн. Ухвалою суду від 21.08.2025 позов прийнято до розгляду та відкрито провадження за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін. Витребувано у АТ КБ «ПРИВАТБАНК» (адреса:\~01001,\~місто Київ,\~вулиця Грушевського,\~будинок,\~1д)\~інформацію: чи належить банківська карта з прихованим номером № [NUMBER] [PERSON] ; чи була успішною транзакція creditplus-6111657, здійснена 13.03.2020, на банківську картку № [NUMBER] в сумі 7350 грн.. Якщо так, то: чи були зараховані грошові кошти за цією транзакцією creditplus-6111657 на відповідний рахунок власника банківської карти № [NUMBER] ; чи проводилась верифікація особи власника банківської карти № [NUMBER] . Відповідач на офіційну адресу суду 25.08.2025 надіслала відзив на позовну заяву, в якій вказала, що вона не визнає позов, вказала, що позовна давність становить три роки . З позову вбачається, що кредитний договір №2129102, укладений 13.03.2020, а право вимоги у кредитора виникло після прострочення виконання грошового зобов`язання у 2020 році, вона не здійснювала платежів та не визнавала борг після цієї дати . Позов подано лише у 2025 році , тобто після спливу трирічного строку позовної давності. Відсутні підстави переривання /зупинення або поновлення строку , позивач не довів фактів переривання чи зупинення перебігу позовної давності, не наведено поважних причин для поновлення строку, просить відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі у зв`язку зі спливом строку позовної давності. 02.09.2025 представник позивача через систему «Електронний суд» надіслав до суду відповідь на відзив, в якому пояснив, щодо строків позовної давності. Вказав, що згідно зі статтею 256 ЦК України, позовна давність це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого порушеного права. Відповідно до статті 257 ЦК України, загальний строк позовної давності становить три роки, якщо інше не передбачено законом. Згідно зі статтею 261 ЦК України, перебіг позовної давності починається з дня, коли особа дізналася або могла дізнатися про порушення свого права. Однак у певних випадках строк позовної давності може обчислюватися інакше, наприклад:для зобов`язань із визначеним строком виконання з моменту настання строку виконання. Для зобов`язань без визначеного строку виконання з моменту пред`явлення вимоги кредитором. Згідно зі статтею 264 ЦК України, перебіг позовної давності переривається вчиненням особою дії, що свідчить про визнання нею свого боргу або іншого обов`язку. Після переривання перебіг позовної давності починається заново. Час, що минув до переривання перебігу позовної давності, до нового строку не зараховується. Переривання позовної давності настає в разі вчинення боржником дій, що свідчать про визнання боргу (наприклад, часткова сплата боргу). Після переривання позовна давність починає відлік заново. Запроваджений у зв`язку з повномасштабним вторгненням воєнний стан має суттєвий вплив на функціонування правової системи України. Однією з актуальних наразі проблем є питання процесуальних строків і позовної давності, їх розрахунку та можливості поновлення. Є судова практика Касаційного цивільного суду щодо врахування умов воєнного стану в питанні поновлення процесуальних строків на апеляційне оскарження. У постанові Верховного Суду від 11 серпня 2022 року у справі №199/8478/21 сформовано таку позицію: «Запровадження воєнного стану може бути підставою, яка відповідно до ч. 1 ст. 127 ЦПК України повинна враховуватися при вирішенні питання щодо поновлення процесуального строку, якщо пропуск строку знаходиться в прямому причинному зв`язку з такими обставинами. Разом з тим, якщо процесуальний строк був пропущений до початку війни, питання про його поновлення повинно вирішуватися з врахуванням причин, з яких строк був пропущений, та тривалості пропуску строку до запровадження воєнного стану. Безумовно, що стан війни в Україні створює об`єктивні перешкоди для реалізації своїх прав на судовий захист. Проте в умовах воєнного або надзвичайного стану конституційні права людини на судовий захист не можуть бути обмежені. Тобто Верховний Суд, звернув увагу на те, що навіть попри відсутність змін, зумовлених дією воєнного стану на території України і закріплених у Цивільному та Цивільному процесуальному кодексах, суди повинні враховувати такі обставини під час розгляду справи. 02.04.2020 набув чинності Закон України від 30.03.2020 року № 540-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)», відповідно до якого розділ «Прикінцеві положення» ЦК України доповнено пунктом 12, за змістом якого під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 257, 258, 362, 559, 681, 728, 786, 1293 цього Кодексу, продовжуються на строк дії такого карантину. Постановою Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 № 211 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» з подальшими змінами, з 12.03.2020 до 22.05.2020 на всій території України встановлений карантин. Дію карантину неодноразово було продовжено на всій території України, востаннє постановою Кабінету Міністрів України від 25.04.2023 № 383 до 30 червня 2023 року. Крім того, п.19 «Прикінцевих та перехідних положень» ЦК України у період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану строки, визначені статтями 257-259, 362, 559, 681, 728, 786, 1293 цього Кодексу, продовжуються на строк його дії. З урахуванням вказаних «Прикінцевих та перехідних положень» ЦК України, а також того факту, що станом на день розгляду вказаної справи термін дії воєнного стану продовжений, позивачем не пропущено строк для звернення з вказаним позовом до суду. За змістом статей 526, 527 ЦК України боржник зобов`язаний виконати свій обов`язок відповідно до умов договору, тобто, як особа, яка порушила права або законні інтереси іншого суб`єкта - кредитора, зобов`язаний поновити їх, не чекаючи на повідомлення (вимогу) про дострокове повернення кредиту чи звернення до суду із відповідним позовом. Враховуючи, що вимоги кредитора та взяті позичальником зобов`язання за кредитним договором в добровільному порядку не виконані на час ухвалення судом рішення, а також частину другу статті 530 ЦК України за змістом якої, якщо строк (термін) виконання боржником обов`язку визначений моментом пред`явлення вимоги, кредитор має право вимагати його виконання в будь-який час. Аналізуючи вище згадані законодавчі положення, позивач скористався своїм правом згідно ст. 631 ЦК України закінчення строку договору не звільняє сторони від відповідальності за його порушення, яке мало місце під час дії договору. Відповідно до Постанови об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 20.12.2024 № 910/21682/15 (910/17038/21): Обов`язком суду при розгляді справи є дотримання вимог щодо всебічності, повноти й об`єктивності з`ясування обставин справи та оцінки доказів. Всебічність та повнота розгляду передбачає з`ясування всіх юридично значущих обставин та наданих доказів з усіма притаманними їм властивостями, якостями та ознаками, їх зв`язками, відносинами і залежностями. Таке з`ясування запобігає однобічності та забезпечує, як наслідок, постановлення законного й обґрунтованого рішення. З іншими аргументами Відповідача ТОВ «Фінансова Компанія «Кредит-Капітал» не погоджується та вважає, що докази додані до матеріалів справи є достатніми для вирішення справи по суті. Відповідно до положень ст. 60 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог. Відповідно до ст. 43 ЦПК України учасники справи мають право подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб; одержувати копії судових рішень. ТОВ «Фінансова Компанія «Кредит-Капітал» позовні вимоги підтримує в повному обсязі та просить їх задовольнити. Відповідач на офіційну адресу суду 08.09.2025 надіслала заперечення на відзив в якому вказала, що вона не отримувала досудової вимоги , позивач сам визнає, що не має належних доказів фактичного перерахування їй коштів, на даний час відсутні допустимі докази того , що вона отримувала кредитні кошти. Крім того, позивач заявив клопотання про стягнення процентів у розмірі 3969 грн, які можуть нараховуватись лише протягом строку дії договору , тому розрахунок позивача не відповідає вимогам закону . Щодо витрат на правничу допомогу, вважає що такі витрати є завищеними, неспівмірними зі складністю справи та не відповідають критеріям розумності і справедливості. Також в заперечені заявила клопотання про витребування оригіналів документів, вказуючи, що позивач, який подав до суду лише копії документів, та зазначив , що оригінали знаходяться у нього , відповідно до ст. 95 ЦПК України, якщо подається копія , суд має право вимагати пред`явити оригінал, тому просила суд зобов`язати позивача надати оригінал таких документів: договір про надання споживчого кредиту №2129102 від 13.03.2020, додатку №1 до цього договору, договору відступлення права вимоги №ККАУ-08022021 від 08.02.2021, документів , що підтверджують фактичне перерахування їй коштів (платіжні доручення, виписки банку, тощо) , доказів направлення та вручення їй досудової вимоги. Суд констатує, що відповідно до ч. 2 ст. 83 ЦПК України відповідач, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, повинні подати суду докази разом з поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи. Відповідач відзив на позов подала до суду 25.08.2025, клопотання про витребування оригіналів доказів подала до суду 08.09.2025 , тобто з пропуском строку подання такого клопотання. Ч. 1 ст. 84 ЦПК України встановлено, що учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах\~другій\~та\~третій\~статті 83 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї. Відповідачем подане клопотання з пропуском строку, в клопотання не обґрунтовано неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї. Крім того, дане клопотання подане до суду в порушення норм ч. 2 ст.. 84 ЦПК України. Відповідно до\~ч. 1.,\~2,\~3\~та 4\~ст.\~95\~ЦПК України\~письмовими доказами\~є документи\~(крім\~електронних документів),\~які містять\~дані про\~обставини,\~що мають\~значення для\~правильного вирішення\~спору. Письмові\~докази подаються\~в оригіналі\~або в\~належним чином\~засвідченій копії,\~якщо інше\~не передбачено\~цим Кодексом.\~Якщо для\~вирішення спору\~має значення\~лише частина\~документа,\~подається засвідчений\~витяг з\~нього. Учасники справи мають право подавати письмові докази в електронних копіях, на які накладено кваліфікований електронний підпис відповідно до вимог законів України\~"Про електронні документи та електронний документообіг"\~та\~"Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги".\~Електронна копія\~письмового доказу\~не вважається\~електронним доказом. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Слід зазначити, що ч.6.ст. 95 ЦПК України передбачено, що якщо подано копію (електронну копію) письмового доказу, суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи може витребувати у відповідної особи оригінал письмового доказу. Якщо оригінал письмового доказу не подано, а учасник справи або суд ставить під сумнів відповідність поданої копії (електронної копії) оригіналу, такий доказ не береться судом до уваги. Оскільки Кредитний договір\~укладений відповідно\~до вимог\~чинного законодавства в електронній формі, шляхом використання\~позичальником одноразового\~ідентифікатора (електронного\~підпису),\~який надісланий\~на номер\~мобільного телефону\~відповідача. Електронний\~договір,\~укладений шляхом\~обміну електронними\~повідомленнями,\~підписаний у\~порядку,\~визначеному ч.12\~ст.\~11\~цього Закону,\~вважається таким,\~що за\~правовими наслідками\~прирівнюється до\~договору,\~укладеного у\~письмовій формі.\~Кожний примірник\~електронного документа\~з накладеним\~на нього\~підписом,\~визначеним ст.12\~цього Закону,\~є оригіналом\~такого документа. Тобто є електронним документом. Суд, дослідивши клопотання відповідача про витребування доказів, дійшов до висновку, що таке клопотання задоволенню не підлягає. \~ \~ \~ \~15.09.2025 представник позивача через систему «Електронний суд» надіслав до суду відповідь на заперечення, в якому вказав, що позивач вважає аргументи у запереченні відповідача безпідставними та такими, що спрямовані на уникнення відповідальності за невиконане зобов`язання. Відповідач не погоджується із запереченням з наступних підстав: 1) Відповідач стверджує, що одної досудової вимоги про погашення кредитної заборгованості не отримувала. Для спростування викладених зауважень відповідача у заперечені, вважаємо за доцільне наголосити, що 12.08.2025 відповідачу було направлено Досудову вимогу про погашення кредитної заборгованості, яку було додано до позовної заяви про стягнення заборгованості за кредитним договором № 2129102. Згідно змісту досудової вимоги, Позивачем зазначалося, що між ТОВ « АВЕНТУС УКРАЇНА» та ТОВ «Фінансова Компанія «Кредит - Капітал» відповідно до чинного законодавства України укладений Договір факторингу № ККАУ-08022021 від 08.20.2021. Відповідно до умов даного Договору відбулося відступлення права вимоги за Кредитним договором № 2129102, що укладений між ТОВ «Фінансова Компанія «Кредит - Капітал» та Вами. Відповідно до умов Кредитного договору, Ви зобов`язалися у встановлений строк повернути кредит та сплатити відсотки за його користування. Однак, всупереч умовам Кредитного договору та чинному законодавству, взяті на себе зобов`язання з повернення кредиту, по сплаті відсотків припинили виконувати, чим порушили умови Кредитного договору, ст. 525, 526, 536, 1048, 1050 Цивільного кодексу України та права Кредитора на своєчасне отримання зазначених кредитних коштів та процентів за надання кредитних коштів». Оригінали даного документу, які і оригінал досудової вимоги знаходиться у Відповідача. Відповідно до п. 5.1. кредитного договору Товариство має право укладати договори щодо відступлення права вимоги за Договором або договори факторингу з будь-якою третьою особою без окремої згоди Споживача. Звенув увагу, що відступлення права вимоги за своєю суттю означає договірну передачу зобов`язальних вимог первісного кредитора новому кредитору. Відступлення права вимоги відбувається шляхом укладення договору між первісним кредитором та новим кредитором. Таким чином, Договір факторингу № ККАУ-08022021 від 08.20.2021, укладений згідно вимог законодавства, а тому зауваження щодо відступлення права вимоги, як і сумніви щодо неповідомлення відповідача про відступлення права вимоги є необґрунтованими та недоречними. Між ТОВ « АВЕНТУС УКРАЇНА» та [PERSON] було укладено кредитний договорів, зокрема договір № №2129102 від 13.03.2020, відповідно до умов яких було надано Відповідачу грошові кошти, а Відповідач зобов`язався повернути кредити, сплатити комісію за надання кредиту та проценти за користування кредитом у термін встановлений Договором та виконати інші зобов`язання у повному обсязі на умовах та в строки/терміни, що визначені Договором. Відповідно до ч. 1,2 ст. 205 ЦК України - Правочин може вчинятися усно або в письмовій (електронній) формі. Сторони мають право обирати форму правочину, якщо інше не встановлено законом. Правочин, для якого законом не встановлена обов`язкова письмова форма, вважається вчиненим, якщо поведінка сторін засвідчує їхню волю до настання відповідних правових наслідків. У позовній заяві Позивач чітко прописав, які саме докази у вигляді письмових копій були долучені до позовної заяви. Також всі додатки до позовної заяви були належно засвідчені підписом, датою такого засвідчення та печаткою. Тому дана копія кредитних документів відповідає вимогам цивільно-процесуального законодавства та надана в належній якості. Таким чином, відповідачу надавалась інформація щодо умов договору, з якою він ознайомився та підвередив факт ознайомлення підписавши кредитні договори.Підписуючи даний Договір Відповідач погодився, що він до його підписання ознайомився з усіма умовами, на яких Товариство здійснює кредитування, а також свідомо обрав умови кредитування, викладенні у кредитному договорі.· Відповідно до умов договору Товариство надало відповідачу грошові кошти, а відповідач зобов`язався повернути кредит, сплатити проценти за користування кредитом в порядку та строки, визначені Договором.Беручи до уваги п.1.2. кредитного договору №2129102 від 13.03.2020, на умовах, встановлених Договором, Товариство надає Споживачу кредит у гривні, а Споживач зобов`язується одержати та повернути кошти кредиту, сплатити проценти за користування ним та виконати інші обов`язки, передбачені Договором.Кредитний договір №2129102 від 13.03.2020р. було укладено в електронній формі з використанням електронного підпису через одноразовий ідентифікатор. Відповідно до ч.12 ст. 11 Закону України «Про електронну комерцію» електронний договір, укладений шляхом обміну електронними повідомленнями, підписаний у порядку, визначеному статтею 12 цього Закону, вважається таким, що за правовими наслідками прирівнюється до договору, укладеного у письмовій формі. Зазначаємо, що між [PERSON] та ТОВ «АВЕНТУС УКРАЇНА» №2129102 від 13.03.2020 був укладений Договір в електронній формі, що має силу договору, який укладений в письмовій формі та підписаний сторонами, які погодили всі істотні умови. Згідно п. 1.5. кредитного договору Тип процентної ставки фіксована. Процентна ставка за користування коштами кредиту залежить від фактичного виконання Споживачем умов Договору та становить: Знижена процентна ставка 0.54% в день від суми кредиту, стандартна процентна ставка 1,80% в день від суми кредиту.Станом на дату звернення позивача до суду з позовною заявою про стягнення заборгованості розмір непогашеного кредиту відповідача складає 11319 грн. Відповідно до розрахунку заборгованості, який додано до позовної заяви (додаток №8 до позовної заяви) дана сума складається із 7350 грн. заборгованість за тілом кредиту, заборгованість за відсотками 3969 грн., що є предметом позовних вимог. Згідно Постанови Верховного Суду від 11.09.2024 № 204/7787/21 суд дійшов висновку, що «Недоведення суми заборгованості не є підстави для відмови у задоволенні позову банку, оскільки заборгованість визначається умовами кредитного договору та вимогами закону. Встановивши факт існування між сторонами не виконаних позичальником кредитних зобов`язань, суд у будь-якому разі має стягнути ту суму, яка була доведена і щодо якої у суду не має сумніву». Розрахунок заборгованості це письмовий документ, який підтверджує суму боргу, а також рух коштів по рахунку.Детальний розрахунок заборгованості, який є додатком до поданої Товариством позовної заяви містить усі необхідні відомості для того, аби ідентифікувати його як такого, що підтверджує суму боргу саме по цьому кредитному договору, адже місить відомості про Позичальника та номер і дату кредитного договору. Згідно з п. 2. Ст. 9 Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні» Первинні документи можуть бути складені у паперовій або в електронній формі та повинні мати такі обов`язкові реквізити: назву документа (форми); дату складання; назву підприємства, від імені якого складено документ; зміст та обсяг господарської операції, одиницю виміру господарської операції; посади і прізвища (крім первинних документів, вимоги до яких встановлюються Національним банком України) осіб, відповідальних за здійснення господарської операції і правильність її оформлення; особистий підпис або інші дані, що дають змогу ідентифікувати особу, яка брала участь у здійсненні господарської операції. Абз. 5 п. 2 вказаної статті передбачено, що неістотні недоліки в документах, що містять відомості про господарську операцію, не є підставою для невизнання господарської операції, за умови, що такі недоліки не перешкоджають можливості ідентифікувати особу, яка брала участь у здійсненні господарської операції, та містять відомості про дату складання документа, назву підприємства, від імені якого складено документ, зміст та обсяг господарської операції тощо. Так, відповідач [PERSON] відповідно до наданого розрахунку вносила платіж 22.04.2020 р., що становить 3 969,00 грн, щодо погашення заборгованості, однак даного платежу було не достатньо для повного погашення боргу, адже, відповідно до Графіку платежу (Додаток 1 до договору №2129102 від 13.03.2020 року) сума кредиту становить 7350,00 грн, сума процентів 3969,00 грн., разом 11319,00 грн. Так, відповідачем була сплачена лише незначна частина заборгованості. У зв`язку з чим утворилася заборгованість за кредитним договором з нарахуванням процентів за користування кредитними коштами поза встановленим строком, процентна ставка за що нараховувалася за стандартною ставкою, що відповідає п 1.5.2 Договору №2129102 від 13.03.2020 року і становить 1.80% в день від суми кредиту, застосовується: - у межах нового строку, якщо відбулося продовження строку користування кредитом відповідно до п.4.1-4.6 Договору. Так, відповідно до п.4.2. Споживач, у випадку якщо заборгованість за кредитом складає не менше 400 гривень (включно) може ініціювати продовження строку користування кредитом, відповідно до п.4.3 Договору.4.3. Пропозиція (оферта) Споживача щодо продовження строку користування кредитом вчиняється шляхом здійснення платежу на користь Товариства у розмірі не менше суми нарахованих та несплачених на дату платежу процентів, відповідь на яку Товариство може надати протягом 24 годин з моменту вчинення вказаних дій Споживачем. Якщо Споживач здійснюючи вказаний платіж не бажає продовжувати строк користування кредитом, Споживач зобов`язаний повідомити про це Товариство в один із вказаних у Договорі способів. Відповідно до Картки обліку договору відповідачем 22.04.2020 р. було здійснено платіж у сумі 3 969,00 грн, чим відповідно до умов Договору ініціював продовження строку користування кредитом.Також варто зазначити, що внесення платежу Відповідачем можна вважати дії щодо визнання боргу та погодження з умовами кредитного договору. Також враховуючи правовий висновок, викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 05 квітня 2023 року у справі № 910/4518/16 (провадження № 12-16гс22), відповідно до якого у разі порушення виконання зобов`язання щодо повернення кредиту за період після прострочення виконання нараховуються не проценти за «користування кредитом» (стаття 1048 ЦК України), а проценти за порушення грошового зобов`язання (стаття 625 ЦК України) у розмірі, визначеному законом або договором. Отже, відсотки нараховані за умовами кредитування є цілком правомірними. Істотними умовами кредитного договору, відповідно до змісту ч. 1 ст. 638 ЦК України та ст. 1054 ЦК України, є умови про мету, суму і строк кредиту, умови і порядок його видачі, розмір, порядок нарахування та виплата процентів, відповідальність сторін. Проценти за користуванням кредитом проценти, які нараховуються в межах строку кредиту (позики), визначені у договорі. Такі проценти розуміються як проценти за правомірне користування чужими грошовими коштами, розмір яких визначається договором або законом, які сплачує позичальник. Порядок їх виплати врегульований ч. 1 ст. 1048 ЦК України. Отже, [PERSON] свідомо уклала даний договір, маючи можливість розрахувати доцільність взяття на себе такого зобов`язання та оцінити усі ризики у зв`язку з його прийняттям. Кредитодавцем у свою чергу чітко виконані усі умови договорів, у тому числі щодо нарахування процентів за кредитним договором №2129102. Щодо належних доказів фактичного перерахування коштів Відповідачу. Відповідно до частини першої статті 60 Закону України «Про банки і банківську діяльність» банківською таємницею є - інформація щодо діяльності та фінансового стану клієнта, яка стала відомою банку у процесі обслуговування клієнта та взаємовідносин з ним чи третім особам при наданні послуг банку.Відсутність у матеріалах справи виписок з особових рахунків абсолютно не свідчить про відсутність у Відповідача заборгованості. У частині щодо виписок, слід зауважити, що виписка по картковому рахунку справді може бути належним доказом щодо заборгованості відповідача за тілом кредиту та відсотками, яка повинна досліджуватися судами у сукупності з іншими доказами. Однак, враховуючий умови кредитного договору №2129102 від 13.03.2020, а саме згідно п. 2.1, Кошти кредиту надаються Товариством у безготівковій формі шляхом їх перерахування за реквізитами платіжної картки № [NUMBER] або іншої платіжної картки, реквізити якої надані Споживачем Товариству з метою отримання кредиту. Товариство свої зобов`язання за кредитним договором виконало в повному обсязі, а саме надало Відповідачу грошові кошти в обсязі та у строк визначеними умовами кредитного договору, що підтверджується повідомленням про успішне перерахування коштів з протоколом підписання, який засвідчений електронним підписом уповноваженої на те особи, директором ТОВ ФК «ВУЙ ФОР ПЕЙ» та електронною печаткою, що є належним та допустимим доказом у справі. Також на підтвердження укладення кредитного договору Позивачем до позовної заяви надано копію Кредитного договору Договору №2129102 від 13.03.2020 року, копію Графіку платежів (Додаток №1 до Кредитного договору №2129102 від 13.03.2020 року, копію Паспорта споживчого кредиту (інформація, яка надається споживачу до укладення договору про споживчий кредит), копію довідки про перерахування коштів за кредитним договором №2129102 від 13.03.2020 року, а також копію Детального розрахунку заборгованості до кредитного договору №2129102 від 13.03.2020 року та копію Довідки про ідентифікацію. Товариством було надано всі наявні докази, які були передані первісним кредитом ТОВ «АВЕНТУС Україна» щодо підтвердження факту заборгованості [PERSON] . З огляду на дані умову договору, кошти Відповідачу було перераховано на банківську карту, без відкриття рахунку. Відтак рахунок не було відкрито, а отже виписки за даним кредитним договором відсутні, оскільки рух коштів не відображається у цьому випадку на рахунку, зважаючи на те, що останній не відкривався. Варто також зазначити, що для повного, всебічного, об`єктивного розгляду справи Позивачем разом з позовною заявою було надіслано і клопотання про витребування доказів у АТ КБ «ПРИВАТБАНК», оскільки необхідна для отримання інформація містить банківську таємницю та за своїм правовим режимом відноситься до таємної інформації з обмеженим доступом та суворо оберігається законодавством України, тобто, існують вагомі причини неможливості самостійного отримання інформації. Дане клопотання було задоволене Голованівським районним судом Кіровоградської області, що підтверджується ухвалою від 21.08.2025 року. Однак відповідь із банку ще досі не надійшла, відповідно інших доказів у матеріалах справи немає. Щодо стягнення витрат на правову допомогу:ТОВ «Фінансова Компанія «Кредит-Капітал» понесено витрати в сумі 8 000,00 грн. на професійну правничу допомогу АО «Апологет» на підставі Договору про надання правової (правничої) допомоги №0107 від 01.07.2025 та замовлення до вказаного Договору, що підтверджується детальними описами наданих послуг, актами наданих послуг правової (правничої) допомоги (докази містяться в матеріалах справи). Предстаником позивача було додано низку документів на підтвердження надання професійної правничої допомоги, а саме подані:засвідчена копія ордера на надання правничої (правової) допомоги № 0107 від 01.07.2025 (тільки для суду, оригінал знаходиться у представника позивача); засвідчена копія Договору про надання правової (правничої) допомоги № 0107 від 01.07.2025 (оригінал знаходиться у позивача та представника позивача);засвідчена копія детального опису наданих послуг за Договором про надання правової (правничої) допомоги № 0107 від 01.07.2025 (оригінал знаходиться у позивача та представника позивача). Ст. 137 ЦПК України визначено, що для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Звертає увагу суду що представником позивача долучено до позовної заяви копію детального опису наданих послуг за Договором про надання правової (правничої) допомоги № 0107 від 01.07.2025. Вирішуючи заяву сторони судового процесу про компенсацію понесених нею витрат на професійну правничу допомогу суду належить дослідити та оцінити додані заявником до заяви документи на предмет належності, допустимості та достовірності відображеної у них інформації. Зокрема, чи відповідають зазначені у документах дані щодо характеру та обсягу правничої допомоги, наданої адвокатом, документам, наявним у судовій справі, чи не вчиняв адвокат під час розгляду справи дій, які призвели до затягування розгляду справи, зокрема, але не виключно, чи не подавав явно необґрунтованих заяв і клопотань, чи не включено у документи інформацію щодо витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, які не підтверджені належними доказами та навпаки, якими доказами підтверджується заявлена до відшкодування сума. Отже, на думку позивача, витрати, понесені ним на професійну правничу допомогу є розумними та доведеними, а доводи представника відповідача не є обгрунтовані. Витрати на правову допомогу в розмірі 8000 грн не є завищеними, оскільки відповідають ринковій вартості юридичних послуг та є обґрунтованими з урахуванням складності справи, часу, витраченого представником Товариства, та необхідності дотримання всіх процесуальних вимог. Ця сума включає аналіз правової ситуації, підготовку позовної заяви, збирання та оформлення доказів, а також юридичні консультації. Відповідно до судової практики, витрати на правову допомогу компенсуються в розумних межах, а 8000 грн є пропорційними вартості роботи фахівця та обсягу наданих послуг. Розмір винагороди за надання правової допомоги визначений у Договорі у вигляді фіксованої суми не змінюється в залежності від обсягу послуг та витраченого адвокатом часу. З іншими аргументами Відповідача ТОВ «Фінансова Компанія «Кредит-Капітал» не погоджується та вважає, що докази додані до матеріалів справи є достатніми для вирішення справи по суті. На всі інші аргументи Відповідача вже була надана відповідь у відповіді на відзив. Підсумовуючи все вищенаведене, ТОВ «Фінансова Компанія «Кредит-Капітал» вважає аргументи наведені Відповідачем у запереченні безпідставними, необґрунтованими, та жодним чином не доведеними, оскільки кредитні кошти було отримано, а відтак є необхідність виконання зобов`язання за кредитним договором. ТОВ «Фінансова Компанія «Кредит-Капітал» позовні вимоги підтримує в повному обсязі та просить долучити відповідь на заперечення до матеріалів справи. \~ \~ \~ \~16.09.2025 АТ КБ «ПРИВАТБАНК» надіслав до суду лист про неможливість надання запитуваної інформації. \~ \~ \~ \~22.09.2025 відповідач на через систему електронний суд надіслав заперечення на відповідь на відзив-додаткове заперечення , в якому вказала , що визнання позивачем факту часткової оплати, що свідчить про часткове виконання зобов`язань та спростовує вимоги. Належні докази видачі кредитних коштів відсутні. Факт отримання нею кредиту належним чином не доведений. Процентна ставка на день 1,8% є надмірною, витрати на правову допомогу є завищеними , через залучення помічника адвоката без належної деталізації обсягу робіт. \~ \~ \~ \~Відповідачу надіслана копія ухвали суду про відкриття провадження, відповідно до ст. 128-130 ЦПК України, що підтверджується довідкою про доставку електронного листа 21.08.2025. Крім того, рекомендований лист повернувся до суд без вручення відповідачу з відміткою у довідці про причини повернення «адресат відсутній за вказаною адресою», тобто відповідач належним чином повідомлений про розгляд справи. Відповідно до вимог ч. 5 ст. 279 ЦПК України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. Відповідно до ч. 13 ст. 7 ЦПК України, розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться. Клопотань про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін не надходило. За таких обставин розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними матеріалами. \~ \~ \~ \~Суд, перевіривши матеріали справи, відзив, відповідь на відзив, заперечення на відзив вважає, що позов підлягає задоволенню з таких підстав. Відповідно до\~статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод\~від 04 листопада 1950 року кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом. Частиною першою\~статті 8 Конституції України\~передбачено, що в Україні визнається і діє принцип верховенства права. Суддя, здійснюючи правосуддя, керується верховенством права (частина перша\~статті 129 Конституції України). Суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих\~Конституцією\~і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України (стаття 2 Закону України «Про судоустрій і статус суддів»). Статтею 15 ЦК України\~визначено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Отже,\~стаття 15 ЦК України\~визначає об`єктом захисту порушене, невизнане або оспорюване право чи цивільний інтерес. Порушення права пов`язане з позбавленням його володільця можливості здійснити (реалізувати) своє право повністю або частково. При оспорюванні або невизнанні права виникає невизначеність у праві, викликана поведінкою іншої особи. Так, у відповідності до ч. 1 ст.526\~Цивільного кодексуУкраїни (далі ЦК України) зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Згідно ч. 1 ст. 530 ЦК України, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 1054 ЦК України, за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. До відносин за кредитним договором застосовуються положення параграфа 1 цієї глави, якщо інше не встановлено цим параграфом і не випливає із суті кредитного договору. За ст.1049\~ЦК України позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Згідно ч. 1 ст.1048\~ЦК України позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України. У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики. Судом встановлено, що 13.03.2020\~року між\~Товариством з\~обмеженою відповідальністю\~«Авентус Україна»\~та [PERSON] \~укладено Договір\~про надання\~споживчого кредиту\~№2129102,\~відповідно до\~умов якого\~Відповідачу було\~надано грошові\~кошти у\~розмірі 7350\~грн.\~на строк\~30\~днів,\~на умовах\~визначених кредитним\~договором,\~а Позичальник\~зобов`язався повернути\~кредит та\~проценти за\~користування кредитом\~на умовах\~та в\~терміни,\~що визначений\~Договором,\~а саме\~12.04.2020 останній день стоку кредитування . Кредитний договір\~укладений відповідно\~до вимог\~чинного законодавства в електронній формі, шляхом використання позичальником одноразового ідентифікатора (електронного підпису) та надісланий на номер мобільного телефону відповідача. Підписуючи договір відповідач підтвердив, що він ознайомився з усіма умовами, повністю розуміє, погоджується і зобов`язується неухильно їх дотримуватися. Згідно п. 9.2. кредитного договору, Договір вважається укладеним з моменту його підписання Сторонами та діє до повного виконання Споживачем зобов`язань за ним. Згідно п. 2.1. кредитного договору, кошти кредиту надаються Товариством у безготівковій формі шляхом їх перерахування за реквізитами платіжної картки Позичальника, а саме [NUMBER] . Товариство свої зобов`язання щодо перерахування коштів за кредитним договором виконало в повному обсязі, перерахувало на вказаний в договорі відповідачем рахунок кошти у розмірі 7350 грн. через провайдера, що надає послуги ТОВ «Авентус Україна» з переказу коштів в національній валюті без відкриття рахунків, що підтверджується листом ТОВ ФК «ВЕЙ ФОР ПЕЙ» вих. №5725-ВП від 18.07.2025 про успішно проведені кошти на рахунок позичальника. Невід`ємною частиною Договору є Правила надання коштів у позику, в тому числі і на умовах фінансового кредиту (в редакції від 19.01.2020) та Паспорт споживчого кредиту. 08.02.2021 ТОВ «Авентус Україна» та ТОВ «Фінансова Компанія «Кредит-Капітал»,

Outcome: approved