Jurisdiction: civil
Date: 2025-09-25 00:00:00

27.05.2025 року [PERSON] звернувся до Коростенського міськрайонного суду Житомирської області із позовною заявою до [PERSON] про зміну розміру або звільнення від сплати аліментів на утримання неповнолітньої дитини [PERSON] , [INFO] , за змістом якої позивач просить: - змінити розмір аліментів, визначений рішенням Коростенського міськрайонного суду Житомирської області по справі № 279/1568/16-ц від 30.06.2016 року по стягненню з [PERSON] на користь [PERSON] аліменти на утримання неповнолітньої дитини [PERSON] , [INFO] на 1/6 частини з усіх видів заробітку (доходу) [PERSON] , але не менше 50 % прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з часу набрання законної сили рішенням суду і до досягнення дитиною повноліття; - відкликати з органів державної виконавчої служби виконавчий документ, а саме виконавчий лист виданий на підставі рішення Коростенського міськрайонного суду Житомирської області по справі № 279/1568/16-ц від 30.06.2016 року. Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу справ між суддями головуючою суддею визначено суддю Волкову Н.Я. Ухвалою від 06.06.2025 року Коростенський міськрайонний суд Житомирської області встановив, що відповідач [PERSON] має зареєстроване місце проживання за адресою: [ADDRESS] , та на підставі пункту 1 частини першої статті 31 ЦПК України передав цивільну справ на розгляд до Заводського районного суду міста Кам`янського. Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу справ між суддями головуючою суддею визначено суддю Подкопаєву І.А.. Ухвалою від 11.07.2025 року позовна заява прийнята до провадження та залишена без руху, надано строк для усунення недоліків. 13.07.2025 року на адресу суду через підсистему «Електронний суд» від представника позивача - адвоката Баладиги С.П. надійшло клопотання про долучення доказів, а саме докази направлення копії позовної заяви та доданих до неї матеріалів відповідачу [PERSON] на її зареєстровану адресу: [ADDRESS] , та документи на підтвердження повноважень представника. 18.07.2025 року на адресу суду через підсистему «Електронний суд» від представника позивача - адвоката Баладиги С.П. надійшла заява про усунення недоліків, до якої долучена позовна заява у новій редакції, відповідно до якої позивач просить: - змінити розмір аліментів, визначений рішенням Коростенського міськрайонного суду Житомирської області по справі № 279/1568/16-ц від 30.06.2016 року по стягненню з [PERSON] на користь [PERSON] аліменти на утримання неповнолітньої дитини [PERSON] , [INFO] на 1/6 частини з усіх видів заробітку (доходу) [PERSON] , але не менше 50 % прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з часу набрання законної сили рішенням суду і до досягнення дитиною повноліття. В обґрунтування своїх вимог позивач зазначив, що розмір аліментів на утримання сина [PERSON] у розмірі 1/3 частини з усіх видів його заробітку (доходу), але не менше 30 % прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку до досягнення дитиною повноліття є надто великим для Позивача з огляду на наявність інших дітей. Окрім дитини [PERSON] , якому виповнилось повних 16 років, позивач має інших дітей: доньку [PERSON] , [INFO] , та доньку [PERSON] , [INFO] , які народились в іншому шлюбі. Ухвалою від 22.07.2025 року відкрито провадження у справі, вирішено розгляд справи проводити в порядку спрощеного позовного провадження в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін, судове засідання призначено на 15.08.2025 року. 08.08.2025 року на адресу суду через підсистему «Електронний суд» від відповідача надійшла заява про участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за допомогою власних технічних засобів. 12.08.2025 року на адресу суду через підсистему «Електронний суд» від відповідача надійшов відзив на позовну заяву, за яким вона проти задоволення позову заперечує. Відзив мотивований тим, що шлюб між нею та позивачем був розірваний рішенням Апеляційного суду Житомирської області від 18.11.2015 року, але до травня 2021 року вони проживали разом. [INFO] у них народилась спільна дитина донька [PERSON] , батьківство щодо якої позивач у встановленому законом порядку не визнав, тому запис щодо батька дитини зроблений зі слів матері відповідно до статті 135 Сімейного кодексу України, але яку позивач зазначає у своїй електронній декларації, розміщеній на офіційному веб-сайті Національного агентства України з питань запобігання корупції. Відповідач зазначає, що фактично вона самостійно виховує двох спільних із позивачем дітей [PERSON] (16 років) та [PERSON] (4 роки). При цьому, [PERSON] є дитиною з інвалідністю, з липня 2017 року має діагноз цукровий діабет І типу інсулінозалежної форми з високим ризиком для життя, дитина постійно потребує інсулінотерапії у формі уколів, моніторингу рівня цукру в крові, дотримання дієти. Також існують додаткові витрати на медикаментозну підтримку стану здоров`я сина, постійного нагляду спеціалістів, стаціонарного обстеження та лікування. Вважає позовні вимоги незаконними та необґрунтованими, тому просить у задоволенні позову відмовити у повному обсязі. Ухвалою від 14.08.2025 року заява [PERSON] про участь в судовому засіданні 15.08.2025 року в режимі відеоконференції задоволена. В судове засідання, призначене на 15.08.2025 року, позивач та представник позивача не з`явились, про дату, час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином, клопотань про відкладення розгляду справи та/або заяв про оголошення перерви на адресу суду не надходило, від представника позивача надійшла заява про розгляд справи без його та позивача участі. Відповідач брала участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за допомогою власних технічних засобів, через технічну неможливість (проблеми зі звуком) в судовому засіданні оголошена перерва до 01.09.2025. 27.08.2025 року на адресу суду через підсистему «Електронний суд» від відповідача надійшла заява про участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за допомогою власних технічних засобів. Ухвалою від 27.08.2025 року заява [PERSON] про участь в судовому засіданні 01.09.2025 року в режимі відеоконференції задоволена. В судове засідання, призначене на 01.09.2025 року, позивач та представник позивача не з`явились, про дату, час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином, клопотань про відкладення розгляду справи та/або заяв про оголошення перерви на адресу суду не надходило, від представника позивача надійшла заява про розгляд справи без його та позивача участі. Відповідач брала участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за допомогою власних технічних засобів. В судовому засіданні Відповідач пояснила, що проти задоволення позову заперечує з підстав, викладених у відзиві на позовну заяву. Додатково зазначила, що відповідно до електронних декларацій позивача за 2021 та 2024 роки, розміщених на офіційному веб-сайті Національного агентства України з питань запобігання корупції, у останнього не змінився майновий стан. Більше того, у 2024 році позивач придбав автомобіль Citroen Nemo, 2010 року випуску, вартістю 210 300 гривень, що свідчить про належний рівень його матеріального стану, який дозволяє сплачувати аліменти на утримання сина дитини з інвалідністю у встановленому рішенням суду розмірі (1/3 частина заробітку). В зв`язку із необхідністю долучення до матеріалів справи електронних декларацій позивача, в судовому засіданні оголошена перерва до 18.09.2025. 11.09.2025 року на адресу суду через підсистему «Електронний суд» від відповідача надійшла заява про участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за допомогою власних технічних засобів. Ухвалою від 18.09.2025 року заява [PERSON] про участь в судовому засіданні 18.09.2025 року в режимі відеоконференції задоволена. В судове засідання, призначене на 18.09.2025 року, позивач та представник позивача не з`явились, про дату, час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином, клопотань про відкладення розгляду справи та/або заяв про оголошення перерви на адресу суду не надходило, від представника позивача надійшла заява про розгляд справи без його та позивача участі. Відповідач брала участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за допомогою власних технічних засобів, надала пояснення, що згідно з відомостями, що містяться в електронних деклараціях позивача, його майновий стан не змінився і він придбав у звітному періоді нове майно - транспортний засіб. Суд закінчив з`ясування обставин справи та перейшов до стадії ухвалення рішення суду, оголосивши дату та час його проголошення 26.09.2025 о 11 годині 30 хвилин. 22.09.2025 року на адресу суду через підсистему «Електронний суд» від відповідача надійшла заява про участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за допомогою власних технічних засобів. Ухвалою від 24.09.2025 року заява [PERSON] про участь в судовому засіданні 26.09.2025 року в режимі відеоконференції задоволена. В судове засідання, призначене на 26.09.2025 року, позивач та представник позивача не з`явились, про дату, час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином, клопотань про відкладення розгляду справи та/або заяв про оголошення перерви на адресу суду не надходило, від представника позивача надійшла заява про розгляд справи без його та позивача участі. Відповідач брала участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за допомогою власних технічних засобів. З`ясувавши всі обставини справи, дослідивши докази і письмові пояснення сторін, викладені у заявах по суті справи, на предмет\~їх належності,\~допустимості та\~достовірності,\~як кожного\~доказу окремо,\~так і\~у їх\~сукупності та\~взаємозв`язку, заслухавши усні пояснення відповідача, суд встановив фактичні обставини справи та відповідні їм правовідносини, які склалися між сторонами. [PERSON] та [PERSON] є батьками неповнолітньої дитини [PERSON] , [INFO] , що підтверджується Свідоцтвом про народження серії [NUMBER] , виданим повторно 17.05.2025 року Заводським відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Дніпродзержинського міського управління юстиції у Дніпропетровській області (арк.с. 11). З [PERSON] на користь [PERSON] щомісячно стягуються аліменти на утримання неповнолітнього [PERSON] , [INFO] , в розмірі 1/3 (однієї третьої) частини заробітку (доходу), але не менше 30 (тридцяти) відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з 04.03.2016 року до досягнення дитиною повноліття, що підтверджується рішенням Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 30.05.2016 року у справі № 279/1568/16-ц (арк.с. 12), виконавчим листом від 30.05.2016 року (арк.с. 13), постановою державного виконавця Коростенського міськрайонного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції Назарчука М.С. про відкриття виконавчого провадження № 52061360 від 29.08.2016 (арк.с. 14). Позивач, [PERSON] є батьком: - [PERSON] , [INFO] , що підтверджується Свідоцтвом про народження серія [NUMBER] , виданим повторно 17.05.2025 року Ірпінським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Бучанському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) (арк.с. 15); - [PERSON] , [INFO] , що підтверджується Свідоцтвом про народження серія [NUMBER] , виданим повторно 17.05.2025 року Ірпінським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Бучанському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) (арк.с. 16). Відповідач, [PERSON] є матір`ю [PERSON] , [INFO] , запис щодо батька якої « [PERSON] » зроблений за заявою матері відповідно до частини першої статті 135 Сімейного кодексу України, що підтверджується Свідоцтвом про народження серія [NUMBER] , виданим 26.06.2021 року Святошинським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) (арк.с. 64), Витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію народження із зазначенням відомостей про батька відповідно до частини першої статті 135 Сімейного кодексу України № 00031400852 від 26.06.2021 (арк.с. 65). [PERSON] , 2008 року народження, має статус дитини з інвалідністю, що підтверджується посвідченням серії [NUMBER] , виданим 03.11.2017 року Ірпінським міським управлінням соціального захисту населення Київської області (номер особової справи 609047) (арк.с. 67), довідкою № 228 про потребу дитини (дитини - інваліда) у домашньому догляді від 09.08.2017 (арк.с. 69). [PERSON] наглядається в Комунальному некомерційному підприємстві «Ірпінська центральна міська лікарня» Ірпінської міської ради Київської області, Консультативній дитячій поліклініці для дітей дитячої лікарні з 04.08.2017 року по теперішній час. Має діагноз інсулінозалежний цукровий діабет, глікемічний контроль з високим ризиком для життя, вітамін В12 анемія. Отримує постійну замісну терапію інсуліном, за державною програмою дитина забезпечується інсулінами та тест-смужками (в кількості 150 шт на міс) за програмою реімбурсації (тест-смужки видаються за рецептом з доплатою), для кращого самоконтролю цукру рекомендовано безперервний моніторинг контролю цукру, постійний нагляд ендокринолога (1 раз на 3 місяці), гематолога (ситуаційно), педіатра (щомісяця), окуліста (1 раз на рік), невролога (1 раз на рік), стаціонарне обстеження та лікування (не менше 1 разу на рік), раціональне харчування, що підтверджується Довідкою лікаря дитячого ендокринолога Консультативно-діагностичної поліклініки для дітей Комунального некомерційного підприємства «Ірпінська центральна міська лікарня» Ірпінської міської ради Київської області [PERSON] (арк.с. 68). [PERSON] у 2021 році отримав дохід всього у сумі 188\~090 (сто вісімдесят вісім тисяч дев`яносто) гривень, в тому числі заробітна плата, отримана за основним місцем роботи 28 091 гривень; гонорари та інші виплати згідно з цивільно-правовими правочинами 29 665 гривень; заробітна плата, отримана за основним місцем роботи 45 534 гривень; дохід від відчуження нерухомого майна 84 800 гривень, а також 27.07.2021 року придбав за договором купівлі-продажу (міни) нерухоме майно, вартістю 706\~000 гривень, що підтверджується електронною декларацією [PERSON] за 2021 рік, поданою 14.11.2023 та розміщеною на офіційному веб-сайті Національного агентства України з питань запобігання корупції (арк.с. 97 - 99). У 2024 році позивач отримав дохід всього у сумі 421\~407 (чотириста двадцять одна тисяча чотириста сім) гривень, в тому числі заробітна плата (грошове забезпечення) 411 087 гривень; соціальна допомога 10 320 гривень, а також 15.12.2024 року придбав автомобіль марки Citroen Nemo, 2010 року випуску, вартістю 210 300 гривень, що підтверджується електронною декларацією [PERSON] за 2024 рік, поданою 20.02.2025 та розміщеною на офіційному веб-сайті Національного агентства України з питань запобігання корупції (арк.с. 100 - 103), Витягом з Єдиного державного реєстру Міністерства внутрішніх справ стосовно зареєстрованих транспортних засобів (арк.с. 66). Відповідно до частин першої, другої статті 27 Конвенції ООН про права дитини від 20 листопада 1989 року, яка ратифікована Постановою Верховної Ради України № 789ХІІ (78912) від 27 лютого 1991 року та набула чинності для України 27 вересня 1991 року, держава визнає право кожної дитини на рівень життя, необхідний для фізичного, розумового, духовного, морального і соціального розвитку дитини. Батьки або інші особи, які виховують дитину, несуть основну відповідальність за забезпечення в межах своїх здібностей і фінансових можливостей умов життя, необхідних для розвитку дитини. Статтею 18 Конвенції передбачено, що батьки несуть основну відповідальність за виховання дитини. Найкращі інтереси дитини є предметом їх основного піклування. Згідно з частиною другою статті 51 Конституції України батьки зобов`язані утримувати дітей до їх повноліття. Згідно зі статтею 141 СК України мати, батько мають рівні права та обов`язки щодо дитини, незалежно від того, чи перебували вони у шлюбі між собою. Розірвання шлюбу між батьками, проживання їх окремо від дитини не впливає на обсяг їхніх прав і не звільняє від обов`язків щодо дитини. Відповідно до статтей 150, 180 СК України батьки зобов`язані піклуватися про здоров`я дитини, її фізичний, духовний та моральний розвиток, забезпечити здобуття дитиною повної загальної середньої освіти, матеріально утримувати дитину до повноліття. Відповідно до статті 181 СК України за рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька або у твердій грошовій сумі за вибором того з батьків або інших законних представників дитини, разом з яким проживає дитина. Згідно з положеннями статті 182 СК України при визначенні розміру аліментів суд враховує: стан здоров`я та матеріальне становище дитини, стан здоров`я та матеріальне становище платника аліментів, наявність у платника аліментів інших дітей, непрацездатних чоловіка, дружини, батьків, дочки, сина, наявність на праві власності, володіння та/або користування у платника аліментів майна та майнових прав, у тому числі рухомого та нерухомого майна, грошових коштів, виключних прав на результати інтелектуальної діяльності, корпоративних прав, доведені стягувачем аліментів витрати платника аліментів, у тому числі на придбання нерухомого або рухомого майна, сума яких перевищує десятикратний розмір прожиткового мінімуму для працездатної особи, якщо платником аліментів не доведено джерело походження коштів, інші обставини, що мають істотне значення. Розмір аліментів має бути необхідним і достатнім для забезпечення гармонійного розвитку дитини, мінімальний розмір аліментів на одну дитину не може бути меншим, ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку. Частиною 1 статті 192 СК України передбачено, що розмір аліментів, визначений за рішенням суду або домовленістю між батьками, може бути згодом зменшено або збільшено за рішенням суду за позовом платника або одержувача аліментів у разі зміни матеріального або сімейного стану, погіршення або поліпшення здоров`я когось із них та в інших випадках, передбачених цим Кодексом. При вирішенні питання про зменшення розміру аліментів, слід з`ясовувати чи змінилося матеріальне становище, сімейний стан та стан здоров`я сторін, і що ця зміна впливає на змогу сплачувати аліменти у вже визначеному розмірі. Особа, яка сплачує аліменти - платник аліментів, вправі звернутися до суду з позовом про зменшення розміру аліментів на дитину у тих випадках, коли погіршилося його матеріальне становище, сімейний стан чи стан його здоров`я або ж покращилося матеріальне становище, сімейний стан чи стан здоров`я одержувача аліментів (п. 23 постанови пленуму Верховного Суду України «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» № 3 від 15.05.2006). У постанові Верховного Суду України від 05 лютого 2014 року у справі № 6-143цс13 та у постанові Верховного Суду від 09 вересня 2021 року у справі № 554/3355/20 (провадження № 61-7397св21) зроблено висновок, що розмір аліментів, визначений рішенням суду, не вважається незмінним. Отже, у зв`язку із значним покращенням матеріального становища платника аліментів матір дитини може подати до суду заяву про збільшення розміру аліментів. Значне погіршення матеріального становища батька може бути підставою для його вимоги про зменшення розміру аліментів. Отже, аналіз норми статті 192 СК України дає підстави для висновку що підставами зміни розміру аліментів є як зміна матеріального, так і зміна сімейного стану як самостійна підстава для зменшення або збільшення розміру аліментів. При цьому\~такі положення\~закону не\~виключають одночасне\~настання обох\~підстав для\~зміни розміру\~аліментів:\~і зміни\~сімейного,\~і зміни\~матеріального стану.\~Однак,\~зміна сімейного\~стану є\~самостійною,\~не залежною\~від зміни\~матеріального стану\~підставою для\~зміни розміру\~аліментів. Подібний правовий висновок викладено у постановах Верховного Суду від 14 грудня 2022 року у справі № 727/1599/22 (провадження № 61-7814св22), від 10 жовтня 2023 року у справі № 682/2454/22 (провадження № 61-10748 св 23). Зменшення розміру аліментів можливе лише у разі доведення позивачем належними та допустимими доказами факту погіршення майнового стану платника аліментів, у тому числі у зв`язку із народженням дитини в іншому шлюбі, зміна сімейного стану платника аліментів народження іншої дитини у іншому шлюбі, не є безумовною підставою для зменшення розміру аліментів. Зменшення розміру аліментів у зв`язку із тим, що позивач має на утриманні іншу малолітню дитину без підтвердження погіршення його матеріального становища, не буде спрямовано на належне забезпечення дитини від першого шлюбу та суперечитиме її інтересам. Такий правовий висновок викладено у постановах Верховного Суду від 03 червня 2020 року у справі № 760/9783/18-ц (провадження № 61-9460св20), від 16 вересня 2020 року у справі № 565/2071/19 (провадження № 61-9460св20), від 28 травня 2021 року у справі № 715/2073/20 (провадження № 61-1031св21), від 03 липня 2024 року у справі № 552/2073/23 (провадження № 61-1193св24). Звертаючись до суду із даним позовом, позивач посилався як на підставу зменшення розміру аліментів на утримання сина - на зміну свого сімейного стану, а саме наявність у нього інших дітей - [PERSON] ,\~ [INFO] ,\~та [PERSON] ,\~ [INFO] ,\~в зв`язку\~з чим\~присуджений рішенням\~суду розмір\~аліментів на\~утримання [PERSON] \~у розмірі\~1/3\~частини заробітку\~(доходу)\~є великим. Відповідно до частин першої, третьої статті 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до частини першої статті 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом. При цьому, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень (частина перша статті 81 ЦПК України). Відповідно до частини першої статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення (частини перша, друга статті 77 ЦПК України). Відповідно до частини другої статті 78 ЦПК України обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Згідно з частинами першою, другою статті 80 ЦПК України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. Враховуючи встановлені фактичні обставини справи та наведені нормативні положення, суд дійшов висновку, що в зв`язку із народженням дітей - [PERSON] ,\~ [INFO] ,\~та [PERSON] ,\~ [INFO] ,сімейний стан позивача змінився, а тому він має право звернутися до суду із зазначеним позовом. Одночасно з тим, позивач не надав належних та допустимих доказів на підтвердження погіршення свого майнового стану, а наявність інших дітей в іншому шлюбі не є безумовною підставою для зменшення розміру аліментів. Більше того, як з`ясовано судом та підтверджено доказами - електронними деклараціями позивача за 2021 та 2024 роки, розміщеними на офіційному веб-сайті Національного агентства України з питань запобігання корупції, отриманий ним дохід у 2024 році становив 421\~407\~гривень (проти\~188\~090\~гривень у\~2021\~році),\~а також\~у 2024\~році він\~набув у\~власність транспортний\~засіб,\~вартістю 210\~300\~гривень,\~що свідчить\~пропокращення матеріального стану позивача порівняно із попередніми періодами. Інших доказів на підтвердження погіршення майнового стану ані позивач, ані представник позивача суду не надав, факт погіршення майнового стану позивача спростовується матеріалами справи. З огляду на вищевикладене, суд дійшов до висновку, що у задоволенні позову про зменшення розміру аліментів слід відмовити у повному розмірі.

Outcome: dismissed