Jurisdiction: civil
Date: 2025-09-24 00:00:00

[PERSON] звернувся до суду з позовом про визначення йому додаткового строку для подання заяви до органів нотаріату про прийняття спадщини після смерті [PERSON] . Посилається на те, що [INFO] померла його баба [PERSON] , після якої відкрилася спадщина та залишилося спадкове майно, яке складається із: житлового будинку в цілому з усіма господарськими будівлями і спорудами та земельної ділянки площею, 1,1500 га, що розташовані за адресою: [ADDRESS] . За життя [PERSON] заповіту не склала, на день смерті в шлюбі не перебувала, її чоловік [PERSON] , помер [INFO] . На день смерті баби [PERSON] , крім позивача, спадкоємцем за законом першої черги був її син (батько позивача) [PERSON] , який помер [INFO] , а також спадкоємцем за законом є рідний брат позивача (онук померлої) [PERSON] , який на спадкове майно не претендує. 29\~липня 2025\~року позивачзвернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, проте, отримав відмову через пропуск встановленого строку звернення до нотаріуса із такою заявою. На думку позивача строк звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини він пропустив з поважної причини, оскільки вважав, що його батько [PERSON] спадщину після смерті своєї матері [PERSON] прийняв та оформив свої спадкові права, як спадкоємець першої черги. Однак в червні 2025 від брата [PERSON] , позивач дізнався, що батько спадщину не прийняв, а брат на спадкове майно не претендує, не заперечує проти оформлення спадщини за законом на його ім`я. Просить визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті баби [PERSON] терміном шістдесят календарних днів. Ухвалою суду від 31.07.2025 відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання. Ухвалою суду від 29.08.2025 закрито підготовче провадження та призначено справу до розгляду по суті на 25.09.2025. Позивач в судове засідання не з`явився, належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи, подав до суду заяву про розгляд справи без його участі. Згідно поданої заяви позов підтримав в повному обсязі, просив суд його задовольнити. Представник відповідача в судове засідання не з`явився, належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи, подав до суду заяву про розгляд справи за його відсутності. Проти задоволення позову не заперечує. У зв`язку з неявкою в судове засідання учасників справи, відповідно до вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Відповідно до ч.4 ст. 206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Суд, враховуючи заяви учасників справи, дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, встановив наступні фактичні обставини та відповідні їм правовідносини. [INFO] померла [PERSON] , актовий запис № 148, що стверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 20.11.2007 (а.с. 4). [PERSON] на день смерті в шлюбі не перебувала, її чоловік [PERSON] померла [INFO] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 30.10.1979 (а.с. 5). Згідно копії довідки Ємільчинської селищної ради Житомирської області від 24.06.2025 за № 343 слідує, що згідно запису в по господарській книзі № 2, житловий будинок в цілому з усіма господарськими будівлями та спорудами за адресою: [ADDRESS] , дійсно належав померлій [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] (а.с. 21) З копії довідки Ємільчинської селищної ради Житомирської області від 24.06.2025 за № 57 та копії рішення виконавчого комітету Ємільчинської селищної Ради Житомирської області від 30.10.1997 № 122 (архівний витяг) вбачається, що житловий будинок [ADDRESS] , розташований на земельній ділянці загальною площею 0,15 га для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд, яка передана у приватну власність гр.. [PERSON] , померлій [INFO] (а.с. 22, 23, 23 на звороті). За життя [PERSON] заповіту складено не було. Із копії свідоцтва про народження позивача [PERSON] серії [NUMBER] від 18.07.1986 вбачається, що його батьком є [PERSON] (а.с.11). З копії свідоцтва про народження [PERSON] серії [NUMBER] від 26.03.1955 вбачається, що його матір`ю є [PERSON] (а.с.6) Вищенаведене підтверджує родинні відносини між позивачем та покійною [PERSON] зокрема, що покійна була його бабою. Згідно копії довідки виданої Ємільчинською селищною радою Житомирської області від 24.006.2025 за № 345 [PERSON] , на день смерті [INFO] , була зареєстрована та проживала одна за адресою: [ADDRESS] (а.с.20). Із копії заяви [PERSON] (рідного брата позивача, що підтверджується копіями свідоцтв про народження позивача серії [NUMBER] від 18.07.1986 та копією свідоцтва про народження [PERSON] серії [NUMBER] від 16.12.1981, де їхніми батьками зазначені: [PERSON] та [PERSON] (а.с.11,16)), посвідченої 30.06.2025 старостою Рихальського старостинського округу Чижівської сільської ради Звягельського району Житомирської області, зареєстрованої в реєстрі за № 5-12, вбачається, що після смерті [PERSON] , він спадщину у встановлений законом строк, не прийняв, на неї не претендує та за додатковим строком для прийняття спадщини до суду звертатися наміру не має, не заперечує проти оформлення спадщини на ім`я його брата [PERSON] (а.с.3). З постанови приватного нотаріуса Звягельського районного нотаріального округу Житомирської області Піскуна О.С. від 29.07.2025 за № 523/02-31/159/25 слідує, що позивачу відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті баби [PERSON] , померлої [INFO] , оскільки у встановлений законом шестимісячний строк заявник із заявою про прийняття спадщини до органів нотаріату не звертався, на день смерті спадкодавця постійно з нею не проживав (а.с. 25-26). За приписами статті 1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Відповідно до ч. 1 ст. 1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народженні живими після відкриття спадщини. В силу вимог ст.ст. 1216-1218 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців), яке може здійснюватися за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Відповідно до ст.ст. 1220-1221,1223 ЦК України, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою, і саме з нього виникає право на спадкування, а місцем відкриття - є останнє місце проживання спадкодавця. Як стверджується матеріалами справи, позивач є спадкоємцем за законом і не відмовляється від прийняття спадщини. Згідно зі ст. 1268-1270 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. При цьому прийняття спадщини з умовою чи із застереженням не допускається. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має особисто подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Як слідує зі змісту положень ч. 1 ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до ст. 1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. У встановлений статтею 1270 ЦК України шестимісячний строк позивач заяву про прийняття спадщини після смерті [PERSON] до нотаріальної контори не подав, оскільки до червня 2025 року не знав про наявність не успадкованого майна та вважав, що спадщину після смерті баби, прийняв його батько. Враховуючи викладені позивачем обставини, які не заперечуються і не спростовуються відповідачем, суд визнає поважними причини пропуску позивачем строку для прийняття спадщини. Відповідно до вимог частини третьої статті 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк для подання ним заяви про прийняття спадщини. Таким чином, матеріалами справи встановлено, що позивач після смерті [PERSON] не прийняв спадщину у встановлений законом строк, тому суд дійшов висновку, що визнання представником відповідача позову не суперечить закону, не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, а тому позов підлягає задоволенню. Відповідно до частини 1 статті 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Позивач є особою з інвалідністю другої групи, що підтверджується копією довідки до акту огляду медико-соціальною експертною комісією серії 12 ААГ №667694 від 28.08.2024 (а.с.15), отже звільнений від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях на підставі п.9 ст. 10 Закону України «Про судовий збір». Оскільки відповідачем не вчинялося жодних дій, які порушували б права позивача, причиною звернення позивача до суду є пропущення ним строку прийняття спадщини з незалежних від відповідача обставин, суд вважає за можливе не покладати судовий збір на відповідача.

Outcome: approved