Jurisdiction: civil
Date: 2025-09-29 00:00:00

І. Виклад позиції позивача. 21 серпня 2024 року позивач звернувся до суду з вказаною позовною заявою до відповідачів про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, в якій просив визначити позивачу додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини протягом трьох місяців, з дня набрання рішенням законної сили для подання заяви про прийняття спадщини, що відкрилась після смерті [PERSON] , який помер [INFO] . В обґрунтування позовних вимог зазначено, що [INFO] помер\~ [PERSON] , [INFO] , який є батьком заявника та після смерті якого відкрилася спадщина на спадкове майно, що належало спадкодавцю на час смерті та складається з нерухомого майна: житлового будинку 25,2 кв.м. житлової площі з господарчими та побутовими будівлями і спорудами (літня кухня, сараї, туалет, вхід в підвал, водопровід, огорожі) які розташовані на земельній ділянці площею 638,0 кв.м. за адресою: [ADDRESS] . 18 листопада 2023 року позивач звернувся до двадцять першої Київської державної нотаріальної контори із наміром оформити свої спадкові права, на що постановою від 18.11.2023 року отримав відмову у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом з огляду на пропуск строку для подачі заяви про прийняття спадщини. Вказує, що встановлений законом строк на прийняття спадщини пропущено з поважних причин, оскільки з 15.04.2022 року позивач виїхав до Вінницької області та 21.11.2022 року до м. Києва, де проживає по теперішній час. Через велику відстань місця проживання відповідача та місцем знаходження спадкового майна, а також активними обстрілами російською федерацією, а також пошкодженням приміщень установ, підприємств та неможливістю отримати документи про смерть [PERSON] , позивач не міг вчасно звернутися до нотаріуса. Крім того, про смерть свого батька, позивач дізнався лише у липні 2023 року. Одразу після цього позивач отримала від бабусі медичне свідоцтво про смерть [PERSON] , на підставі якого було отримано свідоцтво про смерть. Оскільки спадкоємець не знав про смерть свого батька [PERSON] і дізнався про це лише у липні 2023 року та великою відстанню між місцем постійного проживання спадкоємця і місцем знаходження спадкового майна, то існують поважні причини пропуску строку для звернення із заявою про прийняття спадщини до нотаріуса. ІІ. Виклад позиції відповідача. 04.02.2025 року представник відповідача через систему «Електронний суд» подав відзив на позовну заяву, у якому просив, відмовити у задоволенні позовних вимог позивача в повному обсязі. Зазначив, що після відкриття спадщини та до моменту звернення із заявою Позивача до нотаріуса пройшло більш ніж один рік, а з моменту відмови нотаріуса у прийнятті заяви про прийняття спадщини до моменту звернення [PERSON] із позовом до суду більш ніж 9 місяців. Позивачем не було надано будь-яких належних та допустимих доказів, що підтверджують факт смерті [PERSON] та не проживання вказаної особи разом із Спадкодавцем на момент смерті останнього. Жодних відомостей щодо прийняття спадщини після смерті Спадкодавця його матір`ю Позивачем не наведено. Крім того, зазначив, що позовні вимоги [PERSON] до Херсонської міської військової адміністрації Херсонського району Херсонської області про встановлення додаткового строку для подання заяви на прийняття спадщини задоволенню не підлягають, у зв`язку із зверненням Позивача до неналежного відповідача. ІІІ. Процесуальні дії суду у справі. Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 23.08.2024 року, провадження у справі відкрито за правилами загального позовного провадження з призначенням підготовчого засідання. 24.01.2025 року представник відповідача Херсонської міської військової адміністрації Гостєв А.В. через систему «Електронний суд» подав клопотання про відкладення підготовчого засідання. 28.01.2025 року представник відповідача Херсонської міської ради Фролова Т.С. через систему «Електронний суд» подав відзив на позовну заяву. 28.01.2025 року представник відповідача Херсонської міської ради Фролова Т.С. через систему «Електронний суд» подав заяву про розгляд справи без його участі, позицію викладену у відзиві від 28.01.2025 року підтримала у повному обсязі. Позивач у судове засідання не з`явився, у прохальній частині позовної заяви просив розглядати справу без його участі. Представник третьої особи у судове засідання не з`явився, про день, час та місце судового засідання повідомлявся належним чином. Про причини не прибуття у судове засідання не повідомлено. У зв`язку із неявкою у судове засідання представника відповідача Херсонської міської військової адміністрації і клопотанням про відкладення та неявки представника третьої особи, підготовче засідання відкладено на 13.03.2025 року. 04.02.2025 року представник відповідача Херсонської міської військової адміністрації Гостєв А.В. через систему «Електронний суд» подав відзив на позовну заяву. 04.02.2025 року представник третьої особи - завідувач Двадцять першої Київської державної нотаріальної контори подав заяву про розгляд справи без участі представника третьої особи. Позивач та представник відповідача Херсонської міської ради у судове засідання не з`явились у раніше поданих заявах просили розгляд справи провести без їх участі. У зв`язку із відсутністю згоди представника відповідача Херсонської районної військової адміністрації про розгляд справи без участі представника та згоди від учасників судового провадження про закриття підготовчого провадження у справі та призначення справи до судового розгляду, підготовче засідання відкладено на 06.05.2025 року. 05.05.2025 року представник позивача за ордером, адвокат Чутченко С.О. подав клопотання про відкладення розгляду справу, яке відповідно до Журналу реєстрації вхідної кореспонденції передано Головуючому у справі 08.05.2025 року. 05.05.2025 року представник відповідача Херсонської міської військової адміністрації Дяченко Т.О. через систему «Електронний суд» подала заяву про розгляд справи без її участі, яку відповідно до Журналу реєстрації Вхідної кореспонденції передано Головуючому у справі 08.05.2025 року. Відповідно до Рішення №11/2025 зборів суддів Херсонського міського суду Херсонської області, у період з 06 травня 2025 року по 16 травня 2025 року в суді встановлено особливий режим роботи, пов`язаний із погіршенням безпекової ситуації у центральній частині міста, у зв`язку з чим підготовче засідання не відбулося, розгляд справи призначено на 04.06.2025 року. 07.05.2025 року представник третьої особи - завідувач Двадцять першої Київської державної нотаріальної контори подав заяву про розгляд справи без його участі. 03.06.2025 року представник позивача адвокат за ордером Чутченко С.О. через систему «Електронний суд» подав клопотання про витребування доказів, у якому просив витребувати від Двадцять першої Київської державної нотаріальної контори належним чином засвідченої копії матеріалів спадкової справи №83 1/2023, заведеної після смерті [PERSON] , померлого [INFO] , зокрема, але не обмежуючись: заяви про прийняття спадщини, постанови про відмову у видачі свідоцтва про право на спадщину від 18.11.2023 року, документів, що посвідчують особу спадкоємця, документів, що підтверджують родинні зв`язку, правовстановлюючих документів на спадкове майно, запитів нотаріуса та відповідей на них, та інших документів, що містяться у спадковій справі. 04.06.2025 року представник позивача за ордером адвокат Чутченко С.О. через систему «Електронний суд» подав клопотання про проведення підготовчого засідання без участі сторони позивача у якому вирішити питання про витребування доказів. 04.06.2025 року представник відповідача Херсонської міської військової адміністрації Дяченко Т.О. через систему «Електронний суд» подав клопотання про проведення підготовчого засідання без участі представника відповідача. Просила при розгляді справи враховувати відзив на позовну заяву. Клопотання представника позивача про витребування спадкової справи підтримала. Представник відповідача Херсонської міської ради та представник третьої особи у судове засідання не з`явились, у раніше поданих заявах просили вирішити спір без їх участі. Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 04.06.2025 року витребувано докази. Підготовче засідання відкладено на 14.08.2025 року. 17.07.2025 року на адресу Херсонського міського суду Херсонської області надійшли витребуванні судом докази. 13.08.2025 року представник позивача через систему «Електронний суд» подав заяву про розгляд справи без участі сторони позивача. 14.08.2025 року представник відповідача ХМВА Дяченко Т.О. через канцелярію суду подав заяву про вирішення питання щодо закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду без його участі. При вирішенні спору покладається на позицію викладену у відзиві. Інші учасники судового провадження у підготовче засідання не прибули. Про день, час та місце його проведення повідомлялись належним чином. У раніше поданих заявах представники клопотали про вирішення справи без їх участі. Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 14.08.2025 року підготовче провадження закрито, справу призначено до розгляду по суті на 30.09.2025 року. Представник позивача у судове засідання не з`явився, 26.09.2025 року через систему «Електронний суд» подав заяву про розгляд справи без участі сторони позивача. Позовні вимоги просив задовольнити у повному обсязі. Представник відповідачів у судове засідання не з`явився, 29.09.2025 року через систему «Електронний суд» подав заяву про розгляд справи без участі сторони відповідача. Просив врахувати при розгляді справи відзив на позовну заяву. Представник третьої особи у судове засідання не з`явився, 11.09.2025 року просив розглядати справу без його участі. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Таким чином, враховуючи згоду позивача та відповідача на розгляд справи у їх відсутності, та наявності в матеріалах справи відзиву у якому викладена позиції відповідача щодо заявленого позову, суд постановив розглянути справу за відсутності учасників справи, крім того, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. З`ясувавши фактичні обставини, оцінивши наявні у справі докази у їх сукупності, суд прийшов до висновку, що надані сторонами докази та повідомлені ними обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, є достатніми для прийняття рішення у справі. Інші процесуальні дії (забезпечення доказів, вжиття заходів забезпечення позову, зупинення і поновлення провадження тощо) не застосовувались. ІV. Фактичні обставини справи, встановлені судом та зміст правовідносин. 26 жовтня 2000 року між [PERSON] та [PERSON] укладено договір купівлі-продажу, посвідчений приватним нотаріусом Херсонського міського нотаріального округу Скульським А.А., відповідно до якого [PERSON] придбав житловий будинок розташований за адресою [ADDRESS] . 05 жовтня 2001 року між [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] зареєстровано шлюб, про що Комсомольським відділом реєстрації актів громадянського стану м. Херсона складено відповідний актовий запис №431 та видано свідоцтво про одруження серії [NUMBER] . Прізвище дружини після державної реєстрації шлюб « [PERSON] ». Від вказаного шлюбу [INFO] народилася донька [PERSON] , про що 26.10.2004 року відділом реєстрації актів цивільного стану Комсомольського районного управління юстиції м. Херсона складено відповідний актовий запис №640 та видано свідоцтво про народження. Батьком [PERSON] зазначено [PERSON] . Матір`ю [PERSON] . Рішенням Комсомольського районного суду м. Херсона від 23.08.2011 року розірвано шлюб між [PERSON] та [PERSON] . [INFO] помер [PERSON] , [INFO] , про що 13.07.2023 року Київським відділом державної реєстрації смерті Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) складено відповідний актовий запис №12505 та 28.07.2023 року повторно видано свідоцтво про смерть серії [NUMBER] . 18.11.2023 року Двадцять першою Київською державною нотаріальною конторою Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) відмовлено [PERSON] у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на майно, що залишилось після смерті її батька [PERSON] , оскільки [PERSON] не праживала постійно разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини та не була зареєстрована з ним за однією адресою та пропустила шестимісячний строк для прийняття спадщини. Відповідно до інформаційної довідки зі Спадкового реєстру(спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) за №74797877 від 18.11.2023 року про заведення спадкових справ про прийняття спадщини, що відкрилась після смерті [PERSON] померлого [INFO] , інформація відсутня. Згідно довідки від 21.11.2022 року №3003-5002334712 про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи, [PERSON] фактично проживає за адресою: [ADDRESS] . V. Оцінка Суду. Із запровадженням з 15 грудня 2017 року змін до ЦПК України законодавцем принципово по новому визначено роль суду у позовному провадженні, а саме: як арбітра, що надає оцінку тим доказам та доводам, що наводяться сторонами у справі, та не може діяти на користь будь-якої із сторін, що не відповідатиме основним принципам цивільного судочинства. Відповідно до пунктів 1, 2, 4, 5, 6, 12 частини третьої статті 2 ЦПК України основними засадами (принципами) цивільного судочинства є, зокрема, верховенство права; повага до честі і гідності, рівність усіх учасників судового процесу перед законом та судом; змагальність сторін; диспозитивність; пропорційність; відшкодування судових витрат сторони, на користь якої ухвалене судове рішення. Зі змісту статей 10, 11, 12, 13 ЦПК України в узагальненому вигляді, при вирішенні цивільного спору суд керується Конституцією України, законами України, міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, застосовує інші правові акти, враховує завдання цивільного судочинства, забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами, особливості предмета спору та ціну позову, складність справи, її значення для сторін та час, необхідний для розгляду справи, покладення доведення обставин, які мають значення для справи, саме сторонами, права яких є рівними, як і покладення саме на кожну сторону ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій та з урахуванням меж заявлених вимог та заперечень та обсягу поданих доказів. Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Згідно ст. 5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону. Відповідно до ст.1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, які належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (ст.ст.1217, 1218 ЦК України). Частинами 1, 2 ст. 1220 ЦК України встановлено, що спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу). За ч. ч. 1, 5 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. За змістом ч. ч. 1, 2 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Частиною 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлено строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до Указу Президента України від 24.02.2022 року №642022, у зв`язку із військовою агресією рф проти України, з 24.02.2022 року в Україні введено воєнний стан, який до теперішнього часу продовжено. Згідно до листа Торгово-промислової палати України від 28.02.2022 року за №2024/02.0-7.1 визначено форс-мажорною обставину військову агресію рф(обставини непереборної сили). Такі обставини з 24.02.2022 року до їх офіційного закінчення є надзвичайними, невідворотними та об`єктивними обставинами для суб`єктів господарської діяльності та/або фізичних осіб по договору, окремим податковим та/чи іншим зобов`язанням/обов`язкам, виконання яких настало згідно з умовами договору, контракту, угоди, законодавчих чи інших нормативних актів і виконання відповідно яких стало неможливим у встановлений термін внаслідок настання таких форс-мажорних обставин(обставин непереборної сили). Відповідно до Переліку територіальних громад, що розташовані в районі проведення воєнних (бойових) дій або які перебувають в тимчасовій окупації, оточенні(блокуванні) станом на 25 квітня 2022 року, затвердженого наказом Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України від 25.04.2022 року №75 значиться Херсонська територіальна громада Херсонської області. За Переліком територій, на яких ведуться(велися) бойові дії або тимчасово окупованих рф, затвердженого наказом Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України від 22.12.2022 року №309 Херсонська міська територіальна громада Херсонського району Херсонської області(розділ 1.9.) з 11.11.2022 року відноситься до територій на яких ведуться бойові дії. Згідно цього переліку територія м. Херсон віднесена до тимчасово окупованих рф з 01.03.2022 року по 11.11.2022 року. Як встановлено судом із наданих до суду матеріалів та доказів, [PERSON] звернулась 18.11.2023 року до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, що відкрилась після смерті спадкодавця, однак із пропуском шестимісячного строку визначеного законом для подання заяви. Спадкоємцю, який пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви У відповідності до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Правила вказаної статті можуть бути застосовані, якщо: у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; ці обставини визнані судом поважними. Пунктом 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» № 7 від 30.05.2008 року при розгляді справ про визначення додаткового строку для прийняття спадщини судам слід перевіряти наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: тривала хвороба спадкоємців; велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Згідно Листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування», вбачається що судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім`єю), невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови. Подібна правова позиція міститься у постанові Верховного Суду від 13 березня 2020 у справі № 314/2550/17. Оцінка поважності причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини, повинна насамперед стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття, саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду. Така правова позиція міститься у постанові Верховного Суду від 17 грудня 2021 у справі № 369/6254/19-ц. При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов`язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини. Як встановлено судом і підтверджується матеріалами справи [INFO] помер [PERSON] , [INFO] , про що 13.07.2023 року Київським відділом державної реєстрації смерті Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) складено відповідний актовий запис №12505 та 28.07.2023 року повторно видано свідоцтво про смерть серії [NUMBER] . У встановлений законом строк для прийняття спадщини позивач не звернувся із відповідною заявою, оскільки за об`єктивних обставин(оголошення військового стану на всій території України, відсутності відомостей про смерть [PERSON] ) був позбавлений можливості звернутися до нотаріуса із відповідною заявою про прийняття спадщини у визначений законом строк. За Інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру станом на 18.11.2023 року ніхто зі спадкоємців до органів нотаріату з заявами про прийняття спадщини чи відмови від спадщини, що відкрилась після смерті [PERSON] , померлого [INFO] , до нотаріуса не звертався, спадкова справа не заводилась. Згідно з ч. ч. 1, 2 ст. 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Згідно з ч. 2 ст. 78 ЦПК України обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування. Статтею 81 ЦПК України встановлено, що кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Предметом доказування у справі є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Враховуючи, що Законодавець не визначив переліку причин, які є поважними при пропуску строку на подання заяви про прийняття спадщини, суд у кожному конкретному випадку, виходячи з аналізу конкретних обставин пропуску строку, вирішує питання про те, чи є причина його пропуску поважною. Тобто, питання про поважність пропуску строків є оціночним. Поважність причин може залежати від таких обставин як поведінка заявника, інших осіб, так і від чинників, що не пов`язані з людським фактором. Так, причина пропуску строку є поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: обставина, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення дій у визначений законом строк, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк, протягом строку, який пропущено, що підтверджується належними і допустимими засобами доказування. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для сторони на вчинення певної дій. Відповідно до ч. 2 ст. 82 ЦПК України обставини, визнані судом загальновідомими, не потребують доказування. Як уже зазначалось, згідно положень Наказу Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України №309 від 22.12.2022 року, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 23.12.2022 року за №1668/39004 «Про затвердження Переліку територій, на яких ведуться (велись) бойові дії або тимчасово окупованих російською федерацією», територія м. Херсон з 01 березня 2022 по 11 листопада 2022. Статтею 9\~Закону України\~«Про забезпечення\~прав і\~свобод громадян\~та правовий\~режим на\~тимчасово окупованій\~території України» державні органи та органи місцевого самоврядування, утворені відповідно до Конституції та законів України, їх посадові та службові особи на тимчасово окупованій території діють лише на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Будь-які органи, їх посадові та службові особи на тимчасово окупованій території та їх діяльність вважаються незаконними, якщо ці органи або особи створені, обрані чи призначені у порядку, не передбаченому законом. Будь-який акт (рішення, документ), виданий органами та/або особами, передбаченими частиною другою цієї статті, є недійсним і не створює правових наслідків. Встановлення зв`язків та взаємодія органів державної влади України, їх посадових осіб, органів місцевого самоврядування та їх посадових осіб з незаконними органами (посадовими особами), створеними на тимчасово окупованій території, допускається виключно з метою забезпечення національних інтересів України, захисту прав і свобод громадян України, виконання міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, сприяння відновленню в межах тимчасово окупованої території конституційного ладу України. В ході судового розгляду справи судом встановлено, що позивачем було пропущено строк на подання заяви про прийняття спадщини, у зв`язку із вторгненням в Україну збройних сил рф та встановленням на всій території України воєнного стану та відсутності відомостей у позивача про смерть батька [PERSON] , а відтак суд вважає причини пропуску строку на подання заяви позивача про прийняття спадщини поважними. Крім того, враховуючи критерій «справедливої рівноваги(балансу)» між інтересами держави(суспільства) пов`язаними із втручанням у право власності, та інтересами особи, яка так чи інше страждає від такого втручання, який передбачає наявність розумного співвідношення між поставленою метою та засобами, які використовуються для її досягнення, суд констатує, що позивачем на захист свого спадкового права подано заяву до нотаріального органу про прийняття спадщини, однак від об`єктивно незалежних від позивача обставин, така дія ним вчинена поза межами строку визначеного законом, але вчинена, що свідчить про наявність у позивача волі на ствердження своїх спадкових прав. Суд не приймає до уваги доводи представника відповідача Херсонської міської військової адміністрації, щодо звернення позивача з позовною заявою до неналежного відповідача, оскільки відповідно до частини другої\~статті 10 Закону України "Про правовий режим воєнного стану"\~у разі утворення військової адміністрації населеного пункту (населених пунктів) Верховна Рада України за поданням Президента України може прийняти рішення про те, що у період дії воєнного стану та 30 днів після його припинення чи скасування: 1) начальник військової адміністрації: крім повноважень, віднесених до його компетенції цим Законом, здійснює повноваження сільської, селищної, міської ради, її виконавчого комітету, сільського, селищного, міського голови; може затвердити тимчасову структуру виконавчих органів сільської, селищної, міської ради (для працівників, посади яких не включені до тимчасових штатних розписів, оголошується простій або здійснюється їх переведення на рівнозначну чи нижчу посаду); 2) апарат сільської, селищної, міської ради та її виконавчого комітету, інші виконавчі органи (з урахуванням абзацу третього пункту 1 цієї частини), комунальні підприємства, установи та організації відповідної територіальної громади підпорядковуються начальнику відповідної військової адміністрації. Відповідно до постанови Верховної Ради України Про здійснення начальниками військових адміністрацій населених пунктів у Бериславському, Генічеському, Каховському, Скадовському, Херсонському районах Херсонської області повноважень, передбачених частиною другою\~статті 10 Закону України "Про правовий режим воєнного стану"\~у період дії воєнного стану в Україні та 30 днів після його припинення чи скасування: 1) начальники Калинівської селищної, Борозенської та Милівської сільських військових адміністрацій Бериславського району, Генічеської міської та Новотроїцької селищної військових адміністрацій Генічеського району, Асканія-Нової, Великолепетиської, Верхньорогачицької, Горностаївської селищних та Зеленопідської сільської військових адміністрацій Каховського району, Мирненської селищної та Новомиколаївської сільської військових адміністрацій Скадовського району, Херсонської міської, Великокопанівської та Станіславської сільських військових адміністрацій Херсонського району Херсонської області:крім повноважень, віднесених до їх компетенціїЗаконом України"Про правовий режим воєнного стану", здійснюють повноваження відповідних сільських, селищних, міських рад, їх виконавчих комітетів, відповідних сільських, селищних, міських голів; можуть затвердити тимчасову структуру виконавчих органів відповідної сільської, селищної, міської ради (для працівників, посади яких не включені до тимчасових штатних розписів, оголошується простій або здійснюється їх переведення на рівнозначну чи нижчу посаду); 2) апарати Борозенської, Великокопанівської, Зеленопідської, Милівської, Новомиколаївської, Станіславської сільських, Асканія-Нової, Великолепетиської, Верхньорогачицької, Горностаївської, Калинівської, Мирненської, Новотроїцької селищних, Генічеської, Херсонської міських рад та їх виконавчих комітетів, інші виконавчі органи (з урахуваннямабзацу третьогопункту 1 частини другої\~статті 10 Закону України "Про правовий режим воєнного стану"), комунальні підприємства, установи та організації відповідних територіальних громад підпорядковуються начальникам відповідних військових адміністрацій населених пунктів у Бериславському, Генічеському, Каховському, Скадовському, Херсонському районах Херсонської області. З урахуванням вищевикладеного Херсонська міська війська адміністрація є належним відповідачем в даній справі. В ході розгляду справи також встановлено, що строк виділений законом позивачу на звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини припав на 19 жовтня 2022 року, тобто у період дії воєнного стану, крім того у цей період м. Херсон і селище Комишани, ще перебувало у військовій окупації рф. Вказані обставини є загальновідомим, а тому додатковому доведенню не підлягають, а відтак суд вважає причини пропуску строку на подання заяви позивача про прийняття спадщини поважними. Враховуючи встановлене ст. 1270 ЦК України право спадкоємця у будь-який час протягом 6-місячного строку звернутися з заявою про прийняття спадщини і цей строк не може бути меншим та відсутність встановленого законом обов`язку спадкоємця передбачити на майбутнє неможливість звернення з такою заявою у зв`язку з непередбачуваними обставинами, з огляду на встановлені під час судового розгляду факти, суд визнає поважними причини пропуску строку позивачкою для звернення із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину до нотаріуса і вважає за можливе визначити позивачу додатковий строк для прийняття спадщини тривалістю в три місяці з дня набрання рішенням законної сили, який суд вважає достатнім для подання відповідної заяви. З огляду на викладене позов підлягає задоволенню. VІ. Заходи забезпечення позову (заяви). Заходи забезпечення позову (заяви) судом не застосовувалися. VIІ. Розподіл судових витрат між сторонами. Позивачем не заявлено вимогу про стягнення судових витрат з відповідача.

Outcome: approved