Jurisdiction: civil
Date: 2025-09-23 00:00:00

\~ \~ \~ \~ТОВ «ЦИКЛ ФІНАНС» звернулося в суд з позовом до [PERSON] про стягнення заборгованості за кредитним договором №22039000126714 від 16.05.2019 в розмірі 25854,36 грн та судових витрат у справі. Оскільки всупереч підписаній угоді, відповідач не виконав умови договору, не сплатив відсотки за користування коштами, своєчасно не здійснив повне погашення коштів за кредитним договором, що стало причиною виникнення простроченої заборгованості, яку позивач просить стягнути в судовому порядку, а також судові витрати у справі. \~ \~ \~ \~Відповідно до ч. 5 ст. 279 ЦПК України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. Згідно ч. 8 ст. 178 ЦПК України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами. Суд, дослідивши письмові матеріали, з`ясувавши фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позовна заява, оцінивши докази в їх сукупності, дійшов до наступних висновків. \~ \~ \~ \~Судом встановлено, що\~16.05.2019 між АТ «Банк Кредит Дніпро» та [PERSON] укладено кредитний договір №22039000126714, за умовами якого банк надав відповідачу кредит у розмірі 22479,70 грн строком на 24 місяці до 16.05.2021, на споживчі потреби, щомісячна комісія за обслуговування кредиту складає 4,7% від суми кредиту (а.с.88). \~ \~ \~ \~Процентна ставка за користування кредитом нараховується на строкову заборгованість у розмірі 0,001% річних; на прострочену заборгованість у розмірі 56,0% річних (п.1.2 Договору). \~ \~ \~ \~Сторонами також погоджено Графік платежів, який підписано особистим підписом позичальника (Розділ 4 Договору). \~ \~ \~ \~Згідно наданого позивачем розрахунку заборгованості за кредитним договором №22039000126714 від 16.05.2019 станом на 14.12.2021 [PERSON] має заборгованість в розмірі 25172,28 грн, яка складається з: 16547,83 грн заборгованості за тілом кредиту; 172,05 грн\~ заборгованості за відсотками та 8452,40 грн заборгованості за комісією (а.с.93-94). При цьому, 15.12.2021 між АТ «Банк Кредит Дніпро» та ТОВ «ЦИКЛ ФІНАНС» укладено Договір факторингу №15/12/21, у відповідності до умов якого ТОВ «ЦИКЛ ФІНАНС» передає грошові кошти в розпорядження АТ «Банк Кредит Дніпро» (ціна продажу) за плату, а АТ «Банк Кредит Дніпро» відступає ТОВ «ЦИКЛ ФІНАНС» права грошової вимоги (Права вимоги) до боржників за кредитними договорами (Портфель заборгованості) (п.1.1. Договору факторингу) (а.с.69-75). \~ \~ \~ \~Відповідно до п.1.2 Договору факторингу внаслідок передачі (відступлення) права вимоги за цим Договором, Фактор заміняє Клієнта у кредитних договорах, що входять до портфеля заборгованості, та набуває прав грошових вимог Клієнта за цими кредитними договорами, включаючи право вимагати від Боржників належного виконання всіх грошових та інших зобов`язань Боржників за кредитними договорами. \~ \~ \~ \~Також позивачем надано витяг з реєстру боржників до Договору факторингу №28/03/24 від 28.03.2024, згідно якого ТОВ «ЦИКЛ ФІНАНС» набуло права грошової вимоги до Відповідача в розмірі 25172,28 грн, яка складається з: 16547,83 грн заборгованості за тілом кредиту; 172,05 грн\~ заборгованості за відсотками та 8452,40 грн заборгованості за комісією (а.с.67). \~ \~ \~ \~З тексту позовної заяви вбачається, що позивач просить стягнути з [PERSON] заборгованість за кредитним договором № 22039000126714 від 16.05.2019 у розмірі 25172,28 грн; інфляційні втрати у розмірі 585,51 грн та 3% річних у розмірі 96,57 грн, що нараховані в період з 15.12.2021 по 23.02.2022; а також судові витрати у справі, які складаються з суми сплаченого судового збору в розмірі 2422,40 грн та суми витрат на професійну правничу допомогу в розмірі 3000,00 грн. Відповідно до частини першої статті 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Згідно з частиною першою статті 205 ЦК України правочин може вчинятися усно або в письмовій (електронній) формі. Сторони мають право обирати форму правочину, якщо інше не встановлено законом. Відповідно до статті 207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах (у тому числі електронних), у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо воля сторін виражена за допомогою телетайпного, електронного або іншого технічного засобу зв`язку. Статтею 526 ЦК України передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Відповідно до пункту 1 частини першої статті 512 ЦК України кредитор у зобов`язанні може бути замінений іншою особою внаслідок передання ним своїх прав іншій особі за правочином (відступлення права вимоги). Згідно із частиною першою статті 513 ЦК України правочин щодо заміни кредитора у зобов`язанні вчиняється у такій самій формі, що і правочин, на підставі якого виникло зобов`язання, право вимоги за яким передається новому кредиторові. До нового кредитора переходять права первісного кредитора у зобов`язанні в обсязі і на умовах, що існували на момент переходу цих прав, якщо інше не встановлено договором або законом (стаття 513 ЦК України). За договором факторингу (фінансування під відступлення права грошової вимоги) одна сторона (фактор) передає або зобов`язується передати грошові кошти в розпорядження другої сторони (клієнта) за плату (у будь-який передбачений договором спосіб), а клієнт відступає або зобов`язується відступити факторові своє право грошової вимоги до третьої особи (боржника) (ч. 1 ст. 1077 ЦК України). Вирішуючи питання про наявність доказів переходу прав та обов`язків від АТ «Банк Кредит Дніпро» до позивача ТОВ «ЦИКЛ ФІНАНС», суд виходить з наступного. \~ \~ \~ \~Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін (частина перша\~статті 12 ЦПК України). \~ \~ \~ \~Відповідно до положень частини третьої статті\~12, частини першої статті\~81 ЦПК України\~кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. \~ \~ \~ \~Частиною шостою\~статті 81 ЦПК України\~передбачено, що доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. \~ \~ \~ \~Згідно із частиною першою\~статті 76 ЦПК України\~доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. \~ \~ \~ \~Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування (частина перша\~статті 77 ЦПК України). Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування (частина перша\~статті 80 ЦПК України). \~ \~ \~ \~За змістом частин першої-третьої\~статті 89 ЦПК України\~суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Метою доказування є з`ясування дійсних обставин справи, обов`язок доказування покладається на сторін, суд за власною ініціативою не може збирати докази. Це положення є одним із найважливіших наслідків принципу змагальності у цивільному процесі. \~ \~ \~ \~У постанові Великої Палати Верховного Суду від 18 березня 2020 року у справі №129/1033/13-ц зроблено висновок про те, що принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи та покладає тягар доказування на сторони. Водночас цей принцип не створює для суду обов`язок вважати доведеною та встановленою обставину, про яку стверджує сторона. Таку обставину треба доказувати так, аби реалізувати стандарт більшої переконливості, за яким висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається вірогіднішим, ніж протилежний. Тобто, певна обставина не може вважатися доведеною, допоки інша сторона її не спростує (концепція негативного доказу), оскільки за такого підходу принцип змагальності втрачає сенс. \~ \~ \~ \~Належним доказом, який засвідчує факт набуття прав вимоги за кредитним договором, є належно оформлені та підписані договори про відступлення права вимоги, реєстр договорів, права вимоги за якими відступаються, за умови, що він містить дані за кредитним договором. Вищезазначене відповідає правовій позиції Верховного Суду, що висловлена ним у постановах Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 29 червня 2021 року у справі № 753/20537/18, від 21 липня 2021 року у справі № 334/6972/17. \~ \~ \~ \~Для підтвердження факту відступлення права вимоги, фінансова компанія як заінтересована сторона повинна надати до суду докази переходу права вимоги від первісного до нового кредитора на кожному етапі такої передачі. Належним доказом, який засвідчує факт набуття прав вимоги за кредитним договором, є належно оформлені та підписані договори про відступлення права вимоги, реєстр договорів, права вимоги за якими відступаються за умови, що він містить дані за кредитним договором, (правова позиція Верховного Суду, висловлена у постанові від 02 листопада 2021 року у справі №905/306/17). \~ \~ \~ \~Проте, на підтвердження переходу права вимоги за вказаним кредитним договором позивач не надав витяг з реєстру боржників до Договору факторингу №15/12/21 від 15.12.2021, за яким, як стверджує представник ТОВ «ЦИКЛ ФІНАНС» у позовній заяві, відбувся перехід права вимоги від первісного кредитора АТ «Банк Кредит Дніпро» до ТОВ «ЦИКЛ ФІНАНС». В той час, як матеріали справи містять Додаток 1 до іншого Договору факторингу №28/03/24 від 28.03.2024 - витяг з реєстру боржників до Договору факторингу №28/03/24 від 28.03.2024 щодо боржника [PERSON] .. Але предметом спору у даній справі є саме перехід права вимоги за договором факторингу №15/12/21 від 15.12.2021, згідно реєстру прав вимог до нього, який відсутній в матеріалах справи. \~ \~ \~ \~Відтак, під час розгляду справи неможливо встановити коли та на підставі якого саме договору факторингу у позивача виникло право грошової вимоги до [PERSON] за кредитним договором №22039000126714 від 16.05.2019. За таких умов, підстави для задоволення вимог позивача щодо стягнення із відповідача заборгованості за кредитним договором №22039000126714 від 16.05.2019 відсутні. \~ \~ \~ \~Щодо судових витрат. Оскільки суд дійшов висновку про відмову у задоволенні позову, то вимога позивача про стягнення з відповідача судових витрат також не підлягає задоволенню. \~ \~ \~ \~

Outcome: dismissed