Jurisdiction: civil
Date: 2025-09-29 00:00:00

Заступник керівника Чернігівської окружної прокуратури Чернігівської області Анастасія Гресь у порядку ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» та ст. 56 ЦПК України, діючи в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції у Чернігівській області, звернулася до суду із указаним позовом до [PERSON] , у якому просила стягнути з відповідача на користь держави в особі Державної екологічної інспекції у Чернігівській області 9979 грн на відшкодування шкоди, заподіяної незаконним виловом риби. Позовні вимоги мотивовані тим, що постановою Деснянського районного суду м. Чернігова від 21 квітня 2025 року у справі № 750/4716/25, яка набрала законної сили, [PERSON] визнано винним у скоєнні правопорушення, передбаченого частиною 4 статті 85 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 340 грн з конфіскацією знарядь і засобів вчинення правопорушення та незаконно добутих водних живих ресурсів. Внаслідок вчинення [PERSON] вказаного правопорушення завдано шкоду навколишньому природному середовищу (державі) на загальну суму 9979 грн. Шкода, завдана навколишньому природному середовищу в сумі 9979 грн відповідачем в добровільному порядку не відшкодована, тому позивач просить стягнути з відповідача завдану шкоду в розмірі 9979 грн. Ухвалою Деснянського районного суду м. Чернігова від 24\~липня 2025 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі; справу призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження; визначено сторонам строк для подачі заяв по суті справи. Представник прокуратури у судове засідання не з`явилась, заявила письмове клопотання про проведення судового засідання за її відсутності, заявлені вимоги підтримала та просила їх задовольнити з підстав, викладених у позові. Особа, в інтересах якої заявлені вимоги, - Державна екологічна інспекція у Чернігівській області про дату, час і місце розгляду справи повідомлена належним чином, але своїм процесуальним правом на участь в судовому засіданні не скористалася, повноважного представника не направила. Повноважний представник Державної екологічної інспекції у Чернігівській області Городник Т.М. заявила клопотання про розгляд справи за відсутності представника інспекції, заявлені вимоги підтримала та просила суд їх задовольнити. Відповідач у\~судове засідання\~не з`явився,\~про час\~і місце\~розгляду справи\~по суті\~повідомляВся завчасно\~і належним\~чином.\~Судова повістка\~відповідачу надсилалась\~за адресою\~його місця\~проживання,\~зареєстрованою у\~встановленому законом\~порядку. Згідно з частиною 1 статті 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає вимогам статті 280 ЦПК України. Згідно із частиною другою статті 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. Суд, дослідивши у судовому засіданні всі наявні матеріали справи та надані докази, дійшов висновку про обґрунтованість заявлених позовних вимог, які підлягають задоволенню, виходячи з наступного. Судом установлено, що постановою Деснянського районного суду м. Чернігова від 21 квітня 2025 року у справі № 750/4716/25, яка набрала законної сили, [PERSON] визнано винним у скоєнні правопорушення, передбаченого частиною 4 статті 85 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 340 грн з конфіскацією знарядь і засобів вчинення правопорушення та незаконно добутих водних живих ресурсів (а.с. 13-14) Зі змісту вказаної постанови убачається, що 29.03.2025 о 20 год. 50 хв., гр. [PERSON] на р. Десна поблизу парку відпочинку м. Чернігів Чернігівської області, здійснював лов риби, заборонними знаряддями лову, сітками простими в кількості 2 шт. (В забрід), чим порушив вимоги п.1, п.1 розділу IV Правил любительського рибальства, при цьому виловив риби цінних видів: білизна звичайна 1шт., лящ 2 шт., щука звичайна 1 шт., плоскирка 1 шт., чим вчинив правопорушення, передбачене ч.4 ст. 85 КУпАП. Вина [PERSON] у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4 ст.85 КУпАП, є доведеною. Постанова суду, яка набрала законної сили, у відповідності до ч.6 ст. 82 ЦПК України є обов`язковою для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалена постанова, в частині, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. Законом України «Про тваринний світ» визначено, що відносини у галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу, об`єкти якого перебувають у стані природної волі, у напіввільних умовах чи в неволі, на суші, у воді, ґрунті та повітрі, постійно чи тимчасово населяють територію України або належать до природних багатств її континентального шельфу та виключної (морської) економічної зони, регулюються Конституцією України, цим Законом, Законами України «Про охорону навколишнього природного середовища», «Про мисливське господарство та полювання» та іншими нормативно-правовими актами. Відповідно до положень статей 10, 63 Закону України «Про тваринний світ» відповідальність за порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу несуть особи, винні в незаконному вилученні об`єктів тваринного світу з природного середовища; підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу, в порядку і розмірах, встановлених законодавством. Статтею 1 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» визначено, що добування (вилов) це є вилучення водних біоресурсів із середовища їх перебування. Вилучення водних біоресурсів, у тому числі і риби, із середовища їх перебування добування, є окремим видом правопорушення, за яке передбачена матеріальна відповідальність у виді відшкодування шкоди згідно визначених розмірів (такс), при цьому для настання відповідальності не має значення, чи повернута незаконно вилучена (добута) риба у середовище свого перебування, чи ні. Згідно з положеннями статті 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність. Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Статтею 69 цього Закону визначено особливості застосування цивільної відповідальності та передбачено, що шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Відповідно до пункту 9 Порядку здійснення любительського і спортивного рибальства, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 18 липня 1998 року №1126, вимоги щодо здійснення любительського і спортивного рибальства та застосування знарядь і способів лову (добування), норми, заборонені місця і його терміни встановлюються правилами любительського і спортивного рибальства за басейно-територіальним принципом, які затверджуються Мінекоенерго за поданням Держрибагентства. Як убачається з розрахунку розміру шкоди, заподіяної незаконним виловом водних біоресурсів розмір екологічної шкоди, завданої навколишньому природному середовищу (державі) [PERSON] за допомогою заборонених знарядь лову, становить 9979 грн (а.с. 15) Згідно з положеннями частини 1статті 1166 ЦК України шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Пленум Верховного Суду України у Постанові «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» від 27 березня 1992 року № 6 (з наступними змінами) наголосив, що розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи, а коли це було наслідком дії джерела підвищеної небезпеки, незалежно від наявності вини (п. 2). Доведено, що між протиправними спільними діями [PERSON] і завданою шкодою існує причинно-наслідковий зв`язок. Під час судового розгляду справи судом встановлено, що під час розгляду справи про вчинення [PERSON] адміністративного правопорушення питання про відшкодування ним шкоди, завданої навколишньому середовищу незаконним виловом риби, не вирішувалось, в добровільному порядку [PERSON] шкоду не відшкодовував, а тому, завдана шкода підлягає стягненню за судовим рішенням. За наведених обставин, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог. Частиною першою статті 141\~Цивільного процесуального\~кодексу України визначено, що судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Згідно частини першої статті 142\~Цивільного процесуального\~кодексу України визначено, що у разі укладення мирової угоди до прийняття рішення у справі судом першої інстанції, відмови позивача від позову, визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті суд у відповідній ухвалі чи рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову. Решта судових витрат зі сплати судового збору підлягає стягненню з відповідача.

Outcome: approved