Jurisdiction: civil
Date: 2025-09-29 00:00:00

Позивач [PERSON] , в інтересах якого діє представник адвокат Гонта Микола Степанович\~ звернувся до Івано-Франківського міського суду Івано-Франківської області з позовом до Обслуговуючого кооперативу «ЖБК «Спілка забудівників 28» про визнання майнових прав. В обґрунтування вимог позову зазначив, що 24 травня 2022 року між [PERSON] та Обслуговуючим кооперативом «ЖБК «Спілка забудівників 28» укладено Договір про цільовий внесок у діяльність за номером ЖРК/18/10. Предметом Договору визначається обов`язок Відповідача, за рахунок цільового внеску Позивача, здійснити будівництво та передати у власність останнього, об`єкт нерухомості, а саме квартиру на третьому поверсі за будівельним номером [ADDRESS] . Розмір цільового внеску визначений та погоджений сторонами Договору і становить 1 079 785,00 гривень. Цільовий внесок, який визначений сторонами Договору в розмірі 1 079 785,00 гривень, сплачений Позивачем в повному обсязі, що підтверджується виданою Відповідачем квитанцією до прибуткового касового ордера №1 від 24 травня 2022р. Таким чином, свої зобов`язання за Договором Позивач виконав належним чином. Не заперечуючи укладення договору і його виконання зі сторони позивача, через деякий час відповідачем надано позивачу відповідно до пп.3) п.2.6. Договору № ЖРК/18/10 від 24.05.2022 року згоду на уступку (відступлення) права членства та своїх зобов`язань за договором № ЖРК/18/10 від 24.05.2022 на користь третьої особи без сплати винагороди, що свідчить про те, що договір був укладений та виконаний зі сторони позивача та виконувався відповідачем. Відповідно до п.п. 1 та 2 п 2.1. Договору, Відповідачем взято на себе зобов`язання збудувати, здати в експлуатацію та передати Позивачу об`єкт будівництва у передбачений Договором термін та строк, при цьому кінцевий термін здачі об`єкту будівництва в експлуатацію повинен був відбутися у IV кварталі 2023р.(п.1.7 Договору). Інші терміни здійснення будівництва і здачі в експлуатацію Об`єкта будівництва, як це передбачено п.4.4. Договору, сторонами не погоджувалися. Позивач вважає, що його права, як добросовісного інвестора порушені, оскільки він вчасно не отримав те, на що розраховував укладаючи Договір з Відповідачем. На момент звернення до суду з цією позовною заявою об`єкт будівництва у передбачений Договором термін та строк не переданий позивачу. Звернення Позивача з метою отримання інформації про об`єкт будівництва та скористатися правом на відступлення прав за Договором зі сторони Відповідача залишаються без відповіді, тому в Позивача немає впевненості в тому, що на об`єкт інвестування не може претендувати жодна інша особа. Позивач зазначає, що наведені факти свідчать про небажання Виконавця виконувати свої зобов`язання за укладеним договором та породжують сумніви в справжніх намірах Виконавця завершити об`єкт будівництва та передати його Замовнику. Обслуговуючий кооператив «ЖБК «Спілка забудівників 28» своїх зобов`язань щодо введення будинку в експлуатацію та передання позивачу квартири у встановлені договором строки не виконав. Позивачем сплачено повністю вартість проінвестованої ним квартири, а Обслуговуючий кооператив «ЖБК «Спілка забудівників 28» не виконав зобов`язання за договором, не ввів в експлуатацію об`єкт, що перешкоджає йому зареєструвати право власності на квартиру, отже, розпоряджатися нею. Враховуючи наведене, просить суд визнати за [PERSON] майнові права на об`єкт будівництва за будівельною адресою: [ADDRESS] з наступними характеристиками: квартира будівельний [ADDRESS] , кількість кімнат - 1 загальною площею 49,4 кв. м., що розташована на 3 поверсі, 1 під`їзд згідно договору №ЖРК/18/10 про цільовий внесок у діяльність від 24 травня 2022 року (а.с.1-13, т.1). 01.08.2024 року ухвалою Івано-Франківського міського суду Івано-Франківської області позовну заяву залишено без руху, та надано позивачу строк 10 днів з дня отримання ухвали для виправлення недоліків, вказаних в мотивувальній частині ухвали (а.с.28, т.1). 05.08.2024 року позивачем подано заяву про усунення недоліків позовної заяви (а.с.30-31, т.1). 07.08.2024 року ухвалою Івано-Франківського міського суду Івано-Франківської області відкрито провадження у справі (а.с.36, т.1). 15.10.2024 року представником відповідача подано до суду відзив на позовну заяву, який обґрунтовує тим, що як вбачається з п. 4.1. Розділу 4 Договору № ЖРК/18/10 про цільовий внесок у діяльність від 24.05.2022 року цей Договір вступає в силу з моменту його підписання та моменту передачі цільового внеску до кооперативу і діє до повного виконання сторонами своїх зобов`язань за цим Договором відповідно до Статуту кооперативу або до моменту припинення (розірвання) цього Договору за ініціативною Сторін. Реальним вважається договір, що є укладеним з моменту передачі речі або вчинення іншої дії. Для укладення реального договору необхідна наявність двох юридичних фактів: а) домовленість між його сторонами стосовно істотних умов договору; б) передача речі однією стороною іншій стороні або вчинення іншої дії. Коментований пункт Договору визначає момент укладання, тобто набрання чинності не тільки після його підписання сторонами, а й після обов`язкової передачі цільового внеску до кооперативу. Згідно п. 1.2. Договору цільовим внеском Замовника являються грошові кошти в розмірі 1 079 785 грн. 00 коп. Відповідач категорично стверджує, що Позивач кошти у вказаному вище розмірі на виконання умов Договору Відповідачу не передавав. А відтак, в силу приписів п. 4.1. Розділу 4 Договору № ЖРК/18/10 про цільовий внесок у діяльність від 24.05.2022 року є неукладеним, оскільки не відбулася передача грошових коштів Відповідачу. Просить врахувати, що п. 1.4. Розділу 1 Договору чітко визначений порядок сплати коштів перерахунок коштів на поточний рахунок Відповідача. Відповідно належним доказом сплати коштів в даній справі є банківська квитанція про переказ коштів, а не касовий ордер. Згідно п. 2.1. Статуту Відповідача метою створення Кооперативу є задоволення економічних, соціальних, житлових та інших потреб Кооперативу членів та асоційованих членів (та членів їх сімей), на основі поєднання їх пайових внесків, особистих та колективних інтересів для участі в організації будівництва та чи реконструкції житлових будинків (будинку) та подальшої їх (його) експлуатації, поділу між ними ризиків і витрат, розвитку їх самоорганізації, самоврядування та самоконтролю (копія статуту додається). Відповідно до п. 5.1. Статуту членство (асоційоване членство) в Кооперативі є особистим немайновим правом фізичної особи, тобто є персоніфікованим правом. Положенням п. 5.3. Статуту асоційованими членами Кооперативу можуть бути громадяни, іноземці, особи без громадянства, які досягли 16-річного віку, юридичні особи України або іноземні, визнають Статут Кооперативу, подали відповідну письмову заяву про вступ до асоційованих членів Кооперативу, які внесли пайовий внесок у розмірі, визначеному рішенням Загальних зборів, додержуються вимог Статуту та мають право дорадчого голосу. Згідно п. 12.7.7. Статуту здійснювати операції, підписувати фінансові документи, договори від імені Кооперативу (у випадках передбачених цим Статутом, після одержання відповідного письмового дозволу або рішення Загальних зборів членів Кооперативу). За наведеного вбачається, що спірний Договір не міг бути укладений між Позивачем та Відповідачем, оскільки Позивач не є асоційованим членом Кооперативу, як зазначено в п. 1.3. Договору, не подавав письмову заяву про вступ до асоційованих членів Кооперативу, не вносив пайовий внесок. А Голова правління Відповідача, у свою чергу, не мав права укладати такий договір з особою, яка не є членом чи асоційованим членом Кооперативу, не отримував відповідного дозволу на укладання такого договору. Спірний Договір суперечить меті, предмету та завданням Статуту Відповідача, визначеним в п. 2 Статуту, а тому Договір не спрямований на настання реальних наслідків, притаманних договорам і є неукладеним. На підставі зазначеного, просять в задоволенні позову [PERSON] до Обслуговуючого кооперативу «ЖБК «Спілка забудівників 28» про визнання майнового права відмовити (а.с.42-49, т.1). 15.10.2024 року представником відповідача подано клопотання про об`єднання справ в одне провадження (а.с.64-68, т.1). 21.10.2024 року представником позивача подано до суду відповідь на відзив, який обґрунтовує тим, що між позивачем та відповідачем укладено Договір про цільовий внесок у діяльність за номером ЖРК/18/10 від 24 травня 2022 року. Згідно з умовами якого Відповідач здійснює весь комплекс робіт з будівництва об`єкту будівництва і передає квартиру Позивачу, а Позивач зобов`язується сплатити суму встановлену договором. Зазначений договір не пов`язаний з підприємницькою діяльністю, а укладений для задоволення особистих потреб Позивача. Позивач має на меті задовольнити власні потреби у житлі, він є споживачем, а тому до спірних правовідносин підлягають застосуванню і положення Закону України «Про захист прав споживачів». Відповідач стверджує, що, як вбачається з п. 4.1. Розділу 4 Договору № ЖРК/18/10 про цільовий внесок у діяльність від 24.05.2022 року (далі - Договір) цей Договір вступає в силу з моменту його підписання та моменту передачі цільового внеску до кооперативу і діє до повного виконання сторонами своїх зобов`язань за цим Договором відповідно до Статуту кооперативу або до моменту припинення (розірвання) цього Договору за ініціативною Сторін. Отже, Договором жодним чином не передбачено, що набуття ним чинності пов`язано з набуттям членства (асоційованого членства) в кооперативі. Не є тотожними і поняття «цільовий внесок» згідно укладеного договору та «пайовий внесок» члена (асоційованого члена) кооперативу. Відповідач стверджує, що договір № ЖРК/18/10 про цільовий внесок у діяльність від 24.05.2022 року реальний, а тому для укладення реального договору необхідна наявність двох юридичних фактів: а) домовленість між його сторонами стосовно істотних умов договору; б) передача речі однією стороною іншій стороні або вчинення іншої дії. Відповідач не заперечує домовленості між сторонами стосовно істотних умов договору, а лише, що кошти на виконання умов Договору йому не передавалися. А оскільки, на думку відповідача, договір реальний і при цьому не відбулася передача коштів, він є неукладеним. Проте, вважає такі твердження хибними. При укладенні 24 травня 2022 року між [PERSON] та Обслуговуючим кооперативом «ЖБК «Спілка забудівників 28» договору, сторонами було досягнуто згоди по всіх його істотних умовах, а саме вибрано із запропонованих відповідачем - об`єкт будівництва квартиру (предмет договору), досягнуто згоди щодо розміру цільового внеску, який відповідав вартості квартири, скріплено підписами сторін, що і є моментом його укладення. Справжність підписів відповідачем не оспорюється. Зі сторони позивача відбулося виконання договору: сплачено цільовий внесок, на підтвердження сплати Відповідачем видано квитанцію до прибуткового касового ордера №1 від 24 травня 2022р. Не заперечуючи укладення договору і його виконання зі сторони позивача, через деякий відповідачем надано позивачу відповідно до пп.3) п.2.6. Договору № ЖРК/18/10 від 24.05.2022 року згоду на уступку (відступлення) права членства та своїх зобов`язань за договором № ЖРК/18/10 від 24.05.2022 на користь третьої особи без сплати винагороди, що свідчить про те, що договір був укладений та виконаний зі сторони позивача та виконувався відповідачем. З дати укладення договору до дати звернення до суду будь-які заперечення щодо виконання умов договору від відповідача на адресу позивача не надходили, навпаки при кожній зустрічі чи телефонній розмові засновники, представники відповідача підтверджували свої зобов`язання за договором, що можуть підтвердити свідки. Отже, з огляду на приписи законодавства не можна вважати неукладеним договір після його повного або часткового виконання сторонами. Очевидно, що дії відповідача, який уклав договір, надав підтвердження сплати коштів, погодив переуступку, а в суді стверджує, що він є неукладеним, суперечать його попередній поведінці і є недобросовісними. А тому вважає, що позивачем належним чином обґрунтовано, що договір був укладений, підписаний та виконувався сторонами. Просить позовні вимоги задовольнити (а.с.113-122, т.1). 01.11.2024 року представником відповідача подано до суду заперечення на відповідь на відзив, які обґрунтовує тим, що положенням ст. 1 ЗУ «Про кооперацію» встановлено, що кооперація - система кооперативних організацій, створених з метою задоволення економічних, соціальних та інших потреб своїх членів. Як вбачається з п. 1.1. Розділу 1 Договору № ЖРК/18/10 про цільовий внесок у діяльність від 24.05.2022 року (далі Договір) у відповідності до Статуту Кооперативу та даного Договору Виконавець зобов`язується за рахунок цільового внеску здійснити будівництво і передати Замовнику обумовлений даним Договором об`єкт, а Замовник за цим Договором, на підставі повного визнання ним Статуту Кооперативу зобов`язується забезпечити вчасне внесення цільового внеску, цим самим забезпечивши відповідне фінансове забезпечення об`єкту будівництва та прийняти об`єкт у свою власність на виконання Статутних вимог Кооперативу, умов даного Договору та для задоволення потреб у житлі. Положенням п. 5.3. Статуту асоційованими членами Кооперативу можуть бути громадяни, іноземці, особи без громадянства, які досягли 16-річного віку, юридичні особи України або іноземні, визнають Статут Кооперативу, подали відповідну письмову заяву про вступ до асоційованих членів Кооперативу, які внесли пайовий внесок у розмірі, визначеному рішенням Загальних зборів, додержуються вимог Статуту та мають право дорадчого голосу. Відповідно до абз 11 ст. 2 ЗУ «Про кооперацію» цільовий внесок - грошовий чи інший майновий внесок члена кооперативу, що вноситься понад пай до спеціального фонду кооперативу для забезпечення виконання конкретних завдань кооперативу. Аналіз ЗУ «Про кооперацію», Статуту Відповідача та Договору свідчить про обмежене коло суб`єктивного складу учасників таких правовідносин, а саме: Договір № ЖРК/18/10 про цільовий внесок у діяльність від 24.05.2022 року міг бути укладений з однієї сторони ОК «ЖБК «Спілка забудівників 28», а з іншої або членом Кооперативу або асоційованим членом Кооперативу, незалежно від того чи це фізична особа, юридична особа тощо. Позивач не був на момент укладення Договору і наразі не є членом чи асоційованим членом ОК «ЖБК «Спілка забудівників 28». За наведеного вбачається, що у Позивача відсутня правосуб`єктність для підписання даного Договору, він не є членом чи асоційованим членом Відповідача. До того ж, грошові кошти Позивач не сплатив на виконання Договору. Крім того, оскільки суб`єктний склад Договору є спеціальним, дані правовідносини регулюються ЗУ «Про кооперацію», Статутом Відповідача та ЦК України. Твердження Позивача про те, що до таких правовідносин застосовуються положення ЗУ «Про захист прав споживачів» є безпідставним та не заслуговує на увагу. У відповіді на відзив Позивач стверджує, що Договір є консенсуальним, а не реальним. Повторно звертає увагу на положення п. 4.1. Розділу 4 Договору № ЖРК/18/10 про цільовий внесок у діяльність від 24.05.2022 року, згідно якого цей Договір вступає в силу з моменту його підписання та моменту передачі цільового внеску до кооперативу і діє до повного виконання сторонами своїх зобов`язань за цим Договором відповідно до Статуту кооперативу або до моменту припинення (розірвання) цього Договору за ініціативною Сторін. Коментований пункт Договору визначає момент укладання, тобто набрання чинності не тільки після його підписання сторонами, а й після обов`язкової передачі цільового внеску до кооперативу. Відповідно Договір не є укладеним, оскільки кошти передані не були (а.с.125-129, т.1). 01.11.2024 року представником відповідача подано клопотання про призначення судово-економічної експертизи (а.с.131-135, т.1). 07.11.2024 року представником позивача подано заяву про призначення психологічної експертизи (а.с.137-141, т.1). 07.11.2024 року ухвалою Івано-Франківського міського суду Івано-Франківської області у задоволенні клопотання представника відповідача Обслуговуючого кооперативу «ЖБК «Спілка забудівників 28» про об`єднання позовів відмовлено (а.с.146,\~ т.1). 07.11.2024 року ухвалою Івано-Франківського міського суду Івано-Франківської області у задоволені клопотання\~ представника відповідача про призначення психологічної експертизи та судово-економічної експертизи відмовлено. Клопотання представника позивача та представника відповідача про виклик свідків задоволено. Закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до судового розгляду по суті (а.с.147-149, т.1). 06.02.2025 року представником відповідача подано клопотання про витребування інформації щодо смерті особи « [PERSON] », а у випадку якщо особа на ім`я « [PERSON] » виявиться живим, викликати та допитати його в судовому засіданні в якості свідка (а.с.179-183, т.1). 10.03.2025 року ухвалою Івано-Франківського міського суду Івано-Франківської області у задоволенні клопотання представника відповідача про витребування інформації щодо смерті особи « [PERSON] », а у випадку якщо особа на ім`я « [PERSON] » виявиться живим, викликати та допитати його в судовому засіданні в якості свідка відмовлено (а.с.199, т.1). 02.04.2025 року, 13.05.2025 року, 08.09.2025 року представником відповідача подано заяви про приєднання доказів (а.с.202-205, 228 т.1, а.с.5-7, т.2). 29.09.2025 року представник позивача подав заяву про зупинення розгляду справи. 30.09.2025 року представник відповідача подав заперечення на заяву про зупинення провадження у справі. 30.09.2025 року ухвалою Івано-Франківського міського суду Івано-Франківської області у задоволенні клопотання представника позивача про зупинення провадження у справі відмовлено. Представник позивача в судових засіданнях позов підтримував, з підстав, зазначених у позовній заяві. Однак, у судове засідання призначене на 30.09.2025 року не з`явився, повторно подав заяву про відкладення, оскільки перебуває у відрядженні (а.с.23-26, т.2). Крім того, представник позивача не з`явився у судові засідання призначені на 13.05.2025 року, подав заяву про відкладення розгляду у зв`язку з перебуванням у відрядженні (а.с.220-223,т.1), 09.06.2025 року, подав заяву про відкладення у зв`язку з проведенням перевірки (а.с.241-242, т.1), 09.09.2025 року, подав заяву про відкладення розгляду справи у зв`язку з перебуванням у відрядженні (а.с.23-26, т.2). Представник відповідача в судових засіданнях просив відмовити в задоволенні позову. 30.09.2025 року подав заяву про проведення судового засідання без його участі, в задоволенні позову просить відмовити. За таких обставин, суд вважає можливим розглянути справу за відсутності представника позивача, оскільки наявних у справі матеріалів достатньо для розгляду справи та ухвалення законного і обґрунтованого рішення, не відкладаючи розгляду справи. Європейський суд з прав людини в своїх рішеннях, зокрема «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» від 07 липня 1989 року, виходить з того, що у випадках коли поведінка учасників судового засідання свідчить про умисний характер їх дій направлений на невиправдане затягування процесу чи зловживання своїм процесуальним правом, суд має реагувати на вказані випадки законними засобами, аби не було зневільовано ключовий принцип - верховенство права, в тому числі проводити судове засідання у відсутність особи, якщо таке затягування може нашкодити справі чи іншим учасникам справи. Вимога про розумний строк покладає на суд обов`язок розглянути і вирішити справу без невиправданих зволікань, що дасть можливість надати особі своєчасний захист її прав, свобод та інтересів. Строк розгляду і вирішення справи може вважатися розумним, якщо судовий захист правам особи надано своєчасно. Важливою гарантією права на справедливий судовий розгляд є розгляд справи упродовж «розумного строку», що гарантує ст. 6 Європейської конвенції. Вказана гарантія підкреслює важливість того, що правосуддя повинно здійснюватися без затримок, які можуть підірвати його ефективність та довіру до нього. Приймаючи до уваги ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод Ради Європи від 4 листопада 1950 року, що набрала чинності для України 11.09.1997 року, яка передбачає право кожного на розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, а відтак суд вважає можливим проводити розгляд справи за відсутності представника позивача. Допитаний в судовому засіданні як свідок [PERSON] , [INFO] , суду пояснив, що весною 2022 року після початку війни керівник його філіалу в м. Івано-Франківську [PERSON] запропонував йому вкласти кошти в будівельну компанію, яка будує на « [PERSON] ». [PERSON] разом з директором Русланом Паньків і юристом Микола Гонта, поїхали в Івано-Франківськ для огляду об`єкту, познайомились з засновниками, подивились квартири, будівельну документацію. Надалі розповіли йому про проект і [PERSON] прийняв рішення вкласти кошти в житлові приміщення, [PERSON] та [PERSON] є його довіреними людьми, він довіряє їх думці тому особисто їхати не було потреби. [PERSON] декілька разів приїжджав до них у Тернопіль, отримував кошти за умовами договорів, кінцеву суму розрахунку за договором Гонта Микола завіз в Івано-Франківськ та отримав квитанцію до ордеру. Кожного разу коли [PERSON] забирав кошти за належністю розрахунків стежив юрист та керівник служби безпеки. [PERSON] особисто кошти не передавав, це робили довірені ним люди Після цього були оформлені договори (за участю юриста та 2 директорів), не пам`ятає чи бачив пункт договору про порядок внесення коштів, однак зазначає, що коли він підписував договір квитанція про сплату коштів вже була. [PERSON] не пам`ятає чи писав заяву на вступ у члени чи асоційовані члени кооперативу та чи вносив пайовий внесок до кооперативу. На кожне приміщення оформлювався окремий договір, у нього було приблизно 11 квартир. Загальна сума, яку було передано на виконання умов договору приблизно 50 тисяч доларів, остання сума 3 млн.грн. яка передана [PERSON] . Після підписання договорів в Івано-Франківську [PERSON] привезли їх для підписання у Тернопіль. Через якийсь час [PERSON] запитав чи йому достатнньо цих документів, щоб відчужити квартири на користь третьої особи, йому сказали, що цього достатньо, але йому можуть дати документ відповідно до якого дозоволяється переуступка, тоді вони ще раз їхали у спілку і отримали цей документ. Коли [PERSON] вирішив переуступити право на дольову участь йому відмовили. Юристи писали звернення, відповіді не отримали, звертались у податкову, результатів перевірки він не отримав, а зараз виникла ситуація, що забудівник зазначає, що якісь кошти вони не отримали. Допитаний в судовому засіданні свідок [PERSON] , [INFO] , суду пояснив, що весною 2022 року мав завдання перевірити забудівника в м.Івано-Франківську. Будучи у відрядженні у м.Івано-Франківську разом з [PERSON] та юристом [PERSON] звернулись до забудівника, познайомились з головою кооперативу Костишиним, подивились макети, візуально оглянули будову, оглянули варіанти квартир, ознайомились з цінами. По приїзду представили інформацію та матеріали [PERSON] та [PERSON] . Через місяць була друга поїздка до м. Івано-Франківська, було визначено варіанти квартир, які [PERSON] має намір придбати. [PERSON] та [PERSON] мали укласти договори та оплатити фінальну різницю в коштах, вони отримали 3 млн грн. та поїхали в Івано-Франківськ для оформлення договорів. В офісі зустрілись з [PERSON] та їх юристом [PERSON] , підбили остаточні підсумки вивели розрахунки по квадратних метрах для договорів, передали кошти - 3 млн. грн., їм винесли підписані спілкою забудівників договори, які вони передали [PERSON] та [PERSON] . Кошти при ньому передавались лише раз, [PERSON] передав 3 млн грн. [PERSON] , який пішов в бухгалтерію, після чого [PERSON] віддав їм договори підписані спілкою та ордери, які вони відвезли до м.Тернопіль. Договір не читав, займався технічною частиною угоди. Допитаний в судовому засіданні свідок [PERSON] , [INFO] , суду пояснив, що весною 2022 році він разом з [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , неодноразово перебували у спілці забудівників по [ADDRESS] , де в них офіс. Мета поїздки ознайомитись з об`єктом будівництва з метою придбання нерухомості для учасників товариства АРС кераміка. Таким чином, познайомились з власниками спілки забудівників. Було запропоновано варіанти нерухомості, укладено договори. Через деякий час було надано документи, що надають право переуступити право третім особам. Безпосередньо їздив дивився стан будівництва, однак коли [PERSON] вирішив відчужити свої майнові права [PERSON] приїхав з 3-ю особою до м.Івано-Франківська. Вони сказали, що ще не готові, квартири ваші, але потрібно почекати. Після відмови звертались до спілки забудівників. Відповіді не отримали, у зв`язку з чим звернулись до суду. Йому було вручено 3 млн грн. які ним передані [PERSON] для сплати в касі кооперативу кошти передавались [PERSON] , оскільки він здійснював попередні оплати, за договорами.Після отримання догворів [PERSON] з ними ознайомився, вони були стандартні. Допитаний в судовому засіданні свідок [PERSON] , [INFO] , суду пояснив, що з [PERSON] особисто не знайомий, [PERSON] заяву на членство в кооперативі не подавав, пайові внески не сплачував, грошові кошти [PERSON] не передавав, кошти в безготівковій формі на рахунок кооперативу від [PERSON] не перераховувалися. Розрахунок відбувається тільки в готівковій формі до 50 тис.грн., якщо сума більша 50 тисяч грн. розрахунок здійснюється в безготівковій формі. Договір [PERSON] підписав зі свого боку та передав уповноваженим представникам для підписання [PERSON] . Квитанція до прибуткового касового ордеру видана в той самий день, що й договір. Довідка про надання права на переуступку видана тиждень після укладення договору. [PERSON] зазначив, що якщо він відсутній, договір може підписувати [PERSON] . Згідно ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Згідно ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Вислухавши пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи та перевіривши всі докази в їх сукупності, судом встановлені такі факти та відповідні їм правовідносини. 24 травня 2022 року між «Обслуговуючим кооперативом «ЖБК «Спілка забудівників 28», як «Виконавцем», та [PERSON] , як «Замовником», підписано Договір № ЖРК/18/10 про цільовий внесок у діяльність (а.с.20, т. 1). Предметом Договору визначено обов`язок Виконавця, за рахунок цільового внеску Замовника, здійснити будівництво і передати Замовнику обумовлений даним договором об`єкт, а Замовник за цим Договором, на підставі повного визнання ним Статуту кооперативу зобов`язується забезпечити вчасне внесення цільового внеску, цим самим забезпечивши відповідне фінансове забезпечення об`єкту будівництва та прийняти об`єкт у свою власність на виконання Статутних вимог кооперативу, умов цього договору та для задоволення потреб у житлі (п.1.1.Договору). Цільовий внесок визначений у грошовому виразі, розмір якого становить 1 079 785,00 гривень, його сплата Виконавцю здійснюється Замовником шляхом перерахування коштів на поточний рахунок в порядку та на умовах, визначених цим договором. Мета задоволення соціальних потреб асоційованого члена кооперативу (п.п.1.2, 1.3,1.4. Договору). У пункті 1.5 договору визначено, що з моменту здійснення першого платежу права володіння та розпорядження об`єктом переходять до Замовника, а володіння та розпорядження цільовим внеском переходить до Виконавця. За Замовником закріплений наступний об`єкт, будівельна адреса: [ADDRESS] , з наступними характеристиками: квартира, будівельний номер [ADDRESS] , кількість кімнат 1, загальна площа, 49,4 кв.м., поверх 3, під`їзд 1 (п.1.6.Договору). Кінцевий термін здачі об`єкту в експлуатацію IV квартал 2023 року ( п. 1.7. Договору). Відповідно до п. 4.1. Договору цей Договір вступає в силу з моменту його підписання та моменту передачі цільового внеску до кооперативу і діє до повного виконання сторонами своїх зобов`язань за цим Договором відповідно до Статуту кооперативу або до моменту припинення (розірвання) цього Договору за ініціативною сторін. Згідно наданої позивачем копії квитанції до прибуткового касового ордера №1 від 24 травня 2022 року, «Обслуговуючий кооператив «ЖБК «Спілка забудівників 28» прийняв від [PERSON] на підставі договору ЖРК/18/10 від 24.05.2022 грошові кошти у сумі 1 079 785,00 гривень. Вказана квитанція містить печатку підприємства та підпис без зазначення даних особи, яка здійснила підпис. В графі «Головний бухгалтер» підпис відсутній (а.с.23, т.1). Оригінал квитанції до прибуткового касового ордера суду для огляду стороною позивача не надано. Головою правління ОК «ЖБК «Спілка забудівників\~ 28» відповідно до умов пп. 3) п.2.6. договору №ЖРК/18/10 від 24.05.2002 надано [PERSON] згоду на уступку (відступлення) права членства та своїх зобов`язань за договором № ЖРК/18/10 від 24.05.2002 на користь третьої особи без сплати винагороди (а.с.24, т.1). Відповідно до п.п. 1.1., 1.2, 2.1, 2.2. Статуту «Обслуговуючого кооперативу «ЖБК «Спілка забудівників 28» кооператив є юридичною особою, утвореною шляхом об`єднання на добровільних засадах фізичних та/або юридичних осіб на підставі рішення установчих зборів. Відповідно до завдань та характеру діяльності Кооператив\~ за типом є обслуговуючим, за напрямком діяльності житлово-будівельним. Метою створення кооперативу є задоволення економічних, соціальних, житлових та інших потреб членів та асоційованих членів кооперативу (та членів їх сімей), на основі поєднання їх пайових внесків, особистих та колективних інтересів для участі в організації будівництва та чи реконструкції житлових будинків (будинку) та подальшої їх (його) експлуатації, поділу між ними ризиків і втрат, розвитку їх самоорганізації, самоврядування та самоконтролю. Предметом діяльності кооперативу є обслуговування та експлуатація багатоквартирних будинків житлових та нежитлових приміщень членів кооперативу і членів їх сімей за необхідності попередньо шляхом організації будівництва та будівництва багатоквартирних будинків, облаштуванням зовнішніх, внутрішніх інженерних мереж та споруд багатоквартирних будинків, за власні та інші залучені кошти, а також наступна експлуатація та управління будинком після введення багатоквартирних будинків в експлуатацію відповідно до законодавства України. Кооператив для забезпечення його поточної діяльності має право від свого імені укладати договори, угоди та здійснювати інші,\~ не заборонені законодавством України, правочини, в тому числі пов`язані з будівництвом, реконструкцією,\~ експлуатацією і ремонтом багатоквартирних будинків, зовнішніх, внутрішніх інженерних мереж та споруд і надвірних будівель, утриманням прибудинкових територій, а також інші договори, відповідно до цілей його діяльності, передбачені Статутом Кооперативу\~ п.3.6. Статуту. Умови і порядок вступу до кооперативу, виходу чи виключення з нього, зокрема і асоційованих членів, визначено у розділі 5 Статуту (п.5.3, п.п.5.5. ). Згідно з п. 12.7.7. Статуту до компетенції Голови правління належить: здійснювати операції, підписувати фінансові документи, договори від імені Кооперативу (у випадках передбачених цим Статутом, після одержання відповідного письмового дозволу або рішення Загальних зборів членів Кооперативу) (а.с.53-60, т.1). Згідно Звіту з надання впевненості незалежного аудитора № 27 від 28.05.2024р., складеного ТОВ «Аудиторська компанія «Альфа-аудит ЛТД» за результатами аудиторської перевірки щодо організації та здійснення грошових розрахунків «Обслуговуючого кооперативу «ЖБК «Спілка забудівників 28» за період 01.01.2022 року по 31.12.2023 року та наявності розрахунків із фізичною особою [PERSON] . В результаті перевірки на основі виконаних процедур та отриманих доказів аудитор вважає, що отримав достатню впевненість стосовно організації грошових розрахунків «Обслуговуючого кооперативу «ЖБК «Спілка забудівників 28», щодо здійснення чи не здійснення у перевіреному періоді грошових розрахунків між фізичною особою [PERSON] , як учасником чи пайовиком Кооперативу, та Кооперативом, а також щодо стану розрахунків із фізичною особою [PERSON] протягом перевіреного періоду. За результатами аудиторської перевірки «Обслуговуючого кооперативу «ЖБК «Спілка забудівників 28» встановлено, що грошові розрахунки Кооператив протягом періоду із 01.01.2022 року по 31.12.2023 року проводив виключно із використанням рахунку бухгалтерського обліку 311 «Поточні рахунки в банках в національній валюті». Операцій із грошових розрахунків через касу Кооперативу у перевіреному періоді за даними бухгалтерського обліку Обслуговуючого кооперативу «ЖБК «Спілка забудівників 28» у перевіреному періоді не виявлено. Рахунок бухгалтерського обліку 30 «Каса» відсутній у плані рахунків бухгалтерського обліку Кооперативу у перевіреному періоді з 01.01.2022 року по 31.12.2023 року. Інші рахунки бухгалтерського обліку грошових розрахунків, крім рахунку бухгалтерського обліку 311 «Поточні рахунки в банках в національній валюті», Кооперативом у перевіреному періоді із 01.01.2022 року по 31.12.2023 року не використовувались. У бухгалтерському обліку «Обслуговуючого кооперативу «ЖБК «Спілка забудівників 28» не виявлено жодних записів щодо ймовірних розрахунків між Кооперативом та фізичною особою [PERSON] , як учасником чи пайовиком Кооперативу (а.с.61-62, т.1). Частиною першою статті 15 ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Відповідно до статті 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. В силу ст.41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Право приватної власності набувається в порядку, визначеному законом. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним. Примусове відчуження об`єктів права приватної власності може бути здійснене лише як виняток з мотивів суспільної необхідності, на підставі і в порядку, встановлених законом, та за умови попереднього і повного відшкодування їх вартості. Відповідно до ч.1 ст. 202 ЦК України правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Правові, організаційні, економічні та соціальні основи функціонування кооперації в Україні визначають ЦК України та Закон України «Про кооперацію». Кооператив - юридична особа, утворена фізичними та/або юридичними особами, які добровільно об`єдналися на основі членства для ведення спільної господарської та іншої діяльності з метою задоволення своїх економічних, соціальних та інших потреб на засадах самоврядування (стаття 2 Закону України «Про кооперацію»). Відповідно до статті 11 Закону України «Про кооперацію» вступ до кооперативу здійснюється на підставі письмової заяви. Особа, яка подала заяву про вступ до кооперативу, вносить вступний внесок і пай у порядку та розмірах, визначених його статутом. Рішення правління чи голови кооперативу про прийняття до кооперативу підлягає затвердженню загальними зборами його членів. Порядок прийняття такого рішення та його затвердження визначається статутом кооперативу. Статтею 384 ЦК України, положення якої кореспондують статті 19-1 Закону України «Про кооперацію», передбачено, що будинок, споруджений або придбаний житлово-будівельним (житловим) кооперативом, є його власністю. Член житлово-будівельного (житлового) кооперативу має право володіння і користування, а за згодою кооперативу - і розпоряджання квартирою, яку він займає в будинку кооперативу, якщо він не викупив її. У разі викупу квартири член житлово-будівельного (житлового) кооперативу стає її власником. У разі викупу квартири, дачі, гаража, іншої будівлі, споруди або приміщення у кооперативу, право власності на таке майно у члена кооперативу виникає з моменту державної реєстрації цього права відповідно до закону (частина друга статті 19-1 Закону України «Про кооперацію»). За вимогами ст.11, 204, 190 ЦК України цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки. Підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є в т.ч. договори та інші правочини. Правочин є правомірним, якщо його недійсність прямо не встановлена законом або якщо він не визнаний судом недійсним. Майном як особливим об`єктом вважаються окрема річ, сукупність речей, а також майнові права та обов`язки. Майнові права є неспоживною річчю. Майнові права визнаються речовими правами. Відповідно до ст. 328 ЦК України, право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Відповідно до статті 629 ЦК України договір є обов`язковим для виконання сторонами. За положеннями статті 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Згідно із частиною першою статті 509 ЦК України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від вчинення певної дії (негативне зобов`язання), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання виникає, зокрема, з договорів та інших правочинів, має ґрунтуватися на засадах добросовісності, розумності та справедливості. Відповідно до статті 525 ЦК України одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. Згідно із частиною першою статті 526, 527 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Боржник зобов`язаний виконати свій обов`язок, а кредитор - прийняти виконання особисто, якщо інше не встановлено договором або законом, не випливає із суті зобов`язання чи звичаїв ділового обороту. Також, за ст.627, 628 ЦК України сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Сторони мають право укласти договір, в якому містяться елементи різних договорів (змішаний договір). До відносин сторін у змішаному договорі застосовуються у відповідних частинах положення актів цивільного законодавства про договори, елементи яких містяться у змішаному договорі, якщо інше не встановлено договором або не випливає із суті змішаного договору. Юридична особа є учасником цивільних відносин і наділяється цивільною правоздатністю і дієздатністю (статті 2, 80, 91, 92 ЦК України). При цьому, особливістю цивільної дієздатності юридичної особи є те, що така особа набуває цивільних прав та обов`язків і здійснює їх через свої органи, які діють відповідно до установчих документів та закону (частина перша статті 92 ЦК України). Правочини юридична особа також вчиняє через свої органи, що з огляду на приписи статті 237 ЦК України утворює правовідношення представництва, в якому орган або особа, яка відповідно до установчих документів юридичної особи чи закону виступає від її імені, зобов`язана або має право вчинити правочин від імені цієї юридичної особи, в тому числі вступаючи в правовідносини з третіми особами. Згідно з ч.2 ст. 640 ЦК України якщо відповідно до акта цивільного законодавства для укладення договору необхідні також передання майна або вчинення іншої дії, договір є укладеним з моменту передання відповідного майна або вчинення певної дії. Стаття 190 ЦК України визначає майно особливим об`єктом, яким вважаються окрема річ, сукупність речей, а також майнові права та обов`язки. Окремо вказано, що майнові права є неспоживчою річчю та визнаються речовими правами. Майновими правами визнаються будь-які права, пов`язані з майном, відмінні від права власності, у тому числі права, які є складовими частинами права власності (права володіння, розпорядження, користування), а також інші специфічні права (права на провадження діяльності, використання природних ресурсів тощо) та права вимоги (абзац третій частини другої статті 3 Закону України від 12 липня 2001 року № 2658-ІІІ «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність»). Право власності на новостворене нерухоме майно (житлові будинки, будівлі, споруди тощо) виникає з моменту завершення будівництва (створення майна). Якщо договором або законом передбачено прийняття нерухомого майна до експлуатації, право власності виникає з моменту його прийняття до експлуатації. Якщо право власності на нерухоме майно відповідно до закону підлягає державній реєстрації, право власності виникає з моменту державної реєстрації (частина друга статті 331 ЦК України). Тобто після завершення будівництва та здачі будинку в експлуатацію квартира як окремий об`єкт цивільних правовідносин ще не існує і набуває юридично статусу об`єкта цивільних правовідносин лише після державної реєстрації, здійсненої відповідно до чинного законодавства. Отже, майнове право, яке можна визначити як «право очікування», є складовою частиною майна як об`єкта цивільних прав. Майнове право це обмежене речове право, за яким власник цього права наділений певними, але не всіма правами власника майна, та яке засвідчує правомочність його власника отримати право власності на нерухоме майно чи інше речове право на відповідне майно в майбутньому. У постанові Великої Палати Верховного Суду від 14 вересня 2021 року у справі № 359/5719/17 (провадження № 14-8цс21) вказано, що нормами законодавства встановлено первинний спосіб набуття права власності на річ, на яку раніше не було і не могло бути встановлене право власності інших осіб. Саме інвестор як особа, за кошти якої і на підставі договору з яким був споруджений об`єкт інвестування, є особою, якою набувається первісне право власності на новостворений об`єкт інвестування. Інвестор після виконання умов інвестування набуває майнові права (тотожні праву власності) на цей об`єкт і після завершення будівництва об`єкта нерухомості набуває права власності на об`єкт інвестування як первісний власник шляхом проведення державної реєстрації речових прав на зазначений об`єкт за собою. Право власності на нерухоме майно виникає з моменту прийняття його в експлуатацію, якщо таке передбачено законом чи договором, а повноцінним об`єктом у розумінні ЦК України такий об`єкт стає після його державної реєстрації, оскільки жодних виключень щодо необхідності державної реєстрації права власності та інших речових прав на нерухомі речі, як передбачено в частині першій статті 182 та частині другій статті 331 ЦК України для новоствореної речі, якою є квартира в новозбудованому будинку, цивільне законодавство не містить. Захист прав на новостворене майно, прийняте в експлуатацію, в разі невизнання відповідачем прав позивача на спірне майно здійснюється в порядку, визначеному законодавством, а якщо такий спеціальний порядок не визначений, то захист здійснюється на загальних засадах цивільного законодавства. Відповідно до статті 392 ЦК України власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності. Зі змісту статті 392 ЦК України вбачається, що вона містить дві диспозиції, за яких власник майна може звернутися з позовом про визнання права власності: 1) якщо таке право оспорюється або не визнається іншою особою; 2) у разі втрати власником документа, який засвідчує право власності. Велика Палата Верховного Суду у постанові від 14 грудня 2021 року у справі № 344/16879/15-ц (провадження № 61-31цс20) зазначила, що у випадку оспорювання чи невизнання за інвестором, який виконав умови договору інвестування, первісного права власності на новостворений об`єкт інвестування, введений в експлуатацію, ефективним способом захисту такого права є визнання права власності на підставі статті 392 ЦК України. Положення статті 392 ЦК України підлягають застосуванню до правовідносин, що виникли між особою, яка відчужила майнові права на квартиру в багатоквартирній новобудові (сторона 1) та особою, яка такі права придбала (сторона 2), у випадку, коли об`єкт будівництва (багатоквартирна новобудова) зданий в експлуатацію, проте сторона 1 не виконує умови зазначеного договору з передачі стороні 2 усіх необхідних документів для оформлення права власності на квартиру, вартість якої сторона 2 сплатила в повному обсязі, та не визнає права сторони 2 на цю збудовану квартиру. Законом України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг», Положенням «Про форму та зміст розрахункових документів», затвердженим Наказом Міністерства фінансів України від 21 січня 2016 року № 13, Положенням «Про ведення касових операцій у національній валюті в Україні», затвердженим Постановою Правління Національного банку України від 29 грудня 2017 року № 148 визначено порядок здійснення розрахунків в Україні . Касові документи - документи (касові ордери та відомості на виплату грошей, розрахункові квитанції, квитанції програмно-технічних комплексів самообслуговування, відомості закупівлі сільськогосподарської продукції, платіжні доручення та інші прибуткові та видаткові касові документи), за допомогою яких відповідно до законодавства України оформляються касові операції, звіти про використання коштів, а також відповідні журнали встановленої форми для реєстрації цих документів та книги обліку. Порядок видачі касових ордерів типової форми № КО-1 врегульований Положенням про ведення касових операцій у національній валюті в Україні (далі Положення), яке затверджено Постанова Правління Національного банку України 29.12.2017 №148. Відповідно до підпункту 10 пункту 3 Положення, касовий ордер - первинний документ (прибутковий або видатковий касовий ордер), що застосовується для оформлення надходжень (видачі) готівки з каси. Пунктом 25 розділу ІІІ Положення визначено, що приймання готівки в касу проводиться за прибутковим касовим ордером (додаток 2), підписаним головним бухгалтером або особою, уповноваженою керівником установи/підприємства. До прибуткових касових ордерів можуть додаватися документи, які є підставою для їх складання. Про приймання установами/підприємствами готівки в касу за прибутковими касовими ордерами видається квитанція (що є відривною частиною прибуткового касового ордера), підписана головним бухгалтером або особою, уповноваженою керівником, підпис яких може бути засвідчений відбитком печатки цієї/цього установи/підприємства. Використання печатки установою/підприємством не є обов`язковим. Касири (особи, які виконують їх функції) під час роботи з готівкою керуються правилами визначення платіжних ознак та обміну банкнот, розмінних та обігових монет національної валюти України. Розділ ІІ Положення встановлює вимоги до організації готівкових розрахунків, та визначає, що суб`єкти господарювання, які відкрили рахунки в банках і зберігають на цих рахунках свої кошти, здійснюють розрахунки за своїми грошовими зобов`язаннями, що виникають у господарських відносинах, у безготівковій формі, а також у готівковій формі з дотриманням обмежень та в порядку, установленому законодавством України (пункт 4). Суб`єкти господарювання здійснюють розрахунки готівкою між собою і з фізичними особами через касу як коштами, одержаними як готівкова виручка, так і коштами, одержаними у надавачів платіжних послуг. Такі розрахунки проводяться також шляхом внесення готівки до надавачів платіжних послуг для подальшого переказу коштів на рахунки суб`єктів господарювання (пункт 5). Відповідно до умов Договору № ЖРК/18/10 про цільовий внесок у діяльність від 24 травня 2022 року, укладеного між Обслуговуючим кооперативом «ЖБК «Спілка забудівників 28» як виконавцем та [PERSON] , як замовником, такий вступає в силу з моменту його підписання та моменту передачі цільового внеску до кооперативу (п. 4.1. Договору), який відповідно до пункту 1.4. Договору мав бути здійснений на поточний рахунок відповідача. Позивачем не надано належних доказів про здійснення оплати за Договором №ЖРК/18/10 про цільовий внесок у діяльність від 24 травня 2022 року на поточний рахунок Обслуговуючого кооперативу «ЖБК «Спілка забудівників 28». Позивач на підтвердження факту передачі цільового внеску до кооперативу надав копію квитанції до прибуткового касового ордера №1 від 24 травня 2022 року, із змісту якої встановлено, що Обслуговуючий кооператив «ЖБК «Спілка забудівників 28» прийняв від [PERSON] на підставі договору №ЖРК/18/10 від 24.05.2022 кошти в сумі 1 079 785,00 грн. Квитанція містить печатку підприємства та підпис без зазначення даних особи, яка здійснила підпис, в графі головний бухгалтер підпису немає. Оригінал квитанції до прибуткового касового ордера стороною позивача на огляд суду не надано. Водночас, згідно затвердженого Положенням про ведення касових операцій у національній валюті в Україні бланку прибуткового касового ордера типової форми № КО-1, відривна частина цього документа, повинна містити підпис касира та головного бухгалтера. Згідно з чинним законодавством України, а саме Положенням проведення касових операцій у національній валюті в Україні, затвердженим постановою Правління Національного банку України від 29 грудня 2017 року №148 (далі Положення № 148), прибутковий касовий ордер є первинним обліковим документом, що підтверджує факт надходження готівки до каси підприємства (товариства). Обов`язкові реквізити прибуткового касового ордера визначені пунктом 25 Положення № 148. Серед цих обов`язкових реквізитів значиться підпис головного бухгалтера або особи, уповноваженої керівником на виконання обов`язків головного бухгалтера, та підпис касира. Відповідно до пункту 13 Положення № 148, приймання готівки в касу проводиться за прибутковим касовим ордером, підписаним головним бухгалтером або особою, уповноваженою на це керівником. Відтак, відсутність підпису бухгалтера на копії прибуткового касового ордера є порушенням вимог Положення № 148 щодо обов`язкових реквізитів цього первинного облікового документа, що ставить під сумнів достовірність квитанції до прибуткового касового ордера №1 від 24 травня 2022 року про прийняття ЖБК «Спілка забудівників 28» від [PERSON] за Договором №ЖРК/18/10 грошових коштів у сумі 1 079 785,00 грн. Питання обмеження розрахунків готівкою між фізичними особами та фізичними особами підприємцями із суб`єктами господарювання встановлюються і регулюються Положенням про ведення касових операцій у національній валюті в Україні, затвердженим постановою Правління Національного банку України від 29 грудня 2017 року № 148 (зі змінами). Також зазначеним положенням визначається Порядок ведення касових операцій у національній валюті України юридичними особами (крім банків) та їх відокремленими підрозділами незалежно від організаційно-правової форми та форми власності, органами державної влади та органами місцевого самоврядування під час здійснення ними діяльності з виробництва, реалізації, придбання товарів чи іншої господарської діяльності (далі установи), фізичними особами, які здійснюють підприємницьку діяльність (далі фізичні особи підприємці) (далі разом у тексті суб`єкти господарювання), фізичними особами. Відповідно до пункту 6 розділу ІI Положення № 148 суб`єкти господарювання мають право здійснювати розрахунки готівкою протягом одного дня за одним або кількома платіжними документами: 1) між собою у розмірі до 10000 (десяти тисяч) гривень включно; 2) з фізичними особами у розмірі до 50000 (п`ятдесяти тисяч) гривень включно. Платежі понад установлені граничні суми проводяться через надавачів платіжних послуг шляхом переказу коштів із рахунку на рахунок або внесення коштів до кас надавачів платіжних послуг для подальшого їх переказу на рахунки. Кількість суб`єктів господарювання та фізичних осіб, з якими здійснюються готівкові розрахунки, протягом дня не обмежується. Обмеження, встановлене в пункті 6 розділу II цього Положення, стосується також розрахунків під час оплати за товари, придбані на виробничі (господарські) потреби за рахунок готівки, одержаної за допомогою платіжного інструменту. Також пунктом 7 розділу ІI Положення № 148 визначено, що фізичні особи також мають право здійснювати розрахунки готівкою: 1) із суб`єктами господарювання протягом одного дня за одним або кількома платіжними документами у розмірі до 50000 (п`ятдесят тисяч) гривень включно. Платежі на суму, що перевищує 50000 гривень, проводяться через надавачів платіжних послуг шляхом переказу коштів із рахунку на рахунок або внесення коштів до кас надавачів платіжних послуг для подальшого їх переказу на рахунки; 2) між собою за договорами купівлі-продажу, які підлягають нотаріальному посвідченню, у розмірі до 50000 (п`ятдесяти тисяч) гривень включно. Платежі на суму, яка перевищує 50000 гривень, здійснюються шляхом переказу коштів із рахунку на рахунок або внесення та/або переказу коштів на рахунки. Враховуючи вищевикладене, оскільки пункти 6 та 7 розділу ІІ Положення № 148 визначають обмеження лише для готівкових розрахунків, то суб`єкти господарювання мають право здійснювати розрахунки у безготівковій формі за допомогою електронних платіжних засобів (POS-термінал, інтернет-еквайринг) протягом одного дня за одними або кількома платіжними документами з фізичними особами та фізичними особами підприємцями без обмежень суми протягом одного дня. Підсумовуючи викладене, слід дійти висновку, що згідно з Положенням про ведення касових операцій у національній валюті в Україні, затвердженим постановою Правління Національного банку України від 29 грудня 2017 року №148 (зізмінами), обмеження на готівкові розрахунки між фізичними особами та суб`єктами господарювання (протягом одного дня за одним або кількома платіжними документами у розмірі до 50000,00 гривень включно) стосуються як юридичних, так і фізичних осіб і право обох сторін у визначений сумі на готівкові розрахунки кореспондується із обов`язком обох сторін не перевищувати визначену суму при готівкових розрахунках. Платежі на суму, що перевищує 50000,00 гривень, проводяться через банки або небанківські установи шляхом переказу коштів із поточного рахунку на поточний рахунок або внесення коштів до банку чи небанківської установи для подальшого їх переказу на поточні рахунки в банку. Відтак, отримання ЖБК «Спілка забудівників 28» від фізичної особи [PERSON] за Договором №ЖРК/18/10 грошових коштів у розмірі 1 079 785,00 грн. за квитанцією до прибуткового касового ордера №1 від 24.05.2022 року є неможливим згідно з чинним законодавством України про готівкові розрахунки. Така операція мала бути проведена в безготівковій формі. Відповідно до пункту 6 частини третьої статті 3, статей 11-14, 202, 509, 525, 526 ЦК України цивільні права та обов`язки, що виникають із договорів, повинні належно виконуватися; цивільні права здійснюються особою, а цивільні обов`язки виконуються у межах, встановлених договором або актами цивільного законодавства; особа, діючи у цивільних відносинах вільно, на власний ризик і розсуд, повинна діяти добросовісно, розумно, обачно, передбачаючи наслідки, не допускаються дії особи, що вчиняються з наміром завдати шкоди іншій особі, а також зловживання правом в інших формах. Тому, з урахуванням відсутності в графі копії квитанції до прибуткового касового ордера №1 від 24 травня 2022р. підпису головного бухгалтера, відсутність доказів, що кошти надійшли на рахунок або у касу саме кооперативу, дає підстави вважати, що договір зі сторони позивача виконаний не був. Також, згідно Звіту з надання впевненості незалежного аудитора № 27 від 28.10.2024р., складеного ТОВ «Аудиторська компанія «Альфа-аудит ЛТД» за результатами аудиторської перевірки щодо організації та здійснення грошових розрахунків Обслуговуючого кооперативу «ЖБК «Спілка забудівників 28» не виявлено жодних записів щодо ймовірних розрахунків між Кооперативом та фізичною особою [PERSON] , як учасником чи пайовиком Кооперативу. Відтак, суд вважає, що за відсутності доказів оплати саме кооперативу, як Виконавцю, Договір № ЖРК/18/10 про цільовий внесок у діяльність від 24 травня 2022 року, укладений між Обслуговуючим кооперативом «ЖБК «Спілка забудівників 28» та [PERSON] слід вважати таким, що не відбувся (не набрав чинності), а тому у відповідача не виникає перед позивачем жодних зобов`язань за Договором відповідно до ст. 509 ЦК України, зокрема таких як зобов`язання збудувати, здати в експлуатацію та передати позивачу об`єкт будівництва у передбачений договором термін та строк, а у позивача, в свою чергу, не виникає майнових прав на об`єкт будівництва (квартиру). За наведених обставин, суд вважає, що в задоволенні позову слід відмовити на недоведеністю. На підставі викладеного,

Outcome: dismissed