Jurisdiction: civil
Date: 2025-09-24 00:00:00

Адвокат Гриненко І.І., який дії в інтересах позивача [PERSON] звернувся до суду з позовом до [PERSON] , третя особа - приватний нотаріус Миколаївського міського нотаріального округу Грудницької І.М., КП «Миколаївське міжміське бюро технічної інвентаризації» про здійснення перерахунку ідеальних часток у справі спільної частковій власності житлового будинку [ADDRESS] та визнання права власності на 49/100 часток житлового будинку [ADDRESS] в порядку спадкування, після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] . \~ \~ \~ \~Обґрунтовуючи позовні вимоги зазначив, що згідно договору купівлі-продажу від 1974 року, [PERSON] на праві спільної власності належало 48/100 часток житлового будинку [ADDRESS] . Позивач є донькою [PERSON] . [INFO] [PERSON] померла та після її смерті відкрилась спадщина. Позивач усно звернулась до приватного нотаріуса для оформлення спадкових прав, після смерті її матері та заведено спадкову справу. Листом приватного нотаріуса позивачу було роз`яснено, що будинок [ADDRESS] належить на праві спільної власності: померлій [PERSON] - 48/100, [PERSON] 104/300 та [PERSON] 52/300 частині будинку якого надано нову адресу: [ADDRESS] , згідно Рішення виконавчого комітету Миколаївської міської ради за №500 від 23.06.2019, у зв`язку з чим частки співвласників змінилися та необхідно провести перерахунок ідеальних часток. Згідно висновку судової будівельно-технічної експертизи №125-053/1 від 22.05.2023, після виділу співвласником [PERSON] своєї частки в нову адресу, реальні частки співвласників житлового будинку [ADDRESS] становлять: померлій [PERSON] 49/100 та [PERSON] 51/100. Ухвалою від 07.06.2024 позов залишено без руху. Ухвалою від 09.07.2024 позовну заяву повернуто позивачу. Постановою Миколаївського апеляційного суду від 13.08.2024 ухвалу від 09.07.2024 скасовано. Ухвалою від 27.09.2024 відкрите провадження у справі в порядку загального позовного провадження та призначене підготовче судове засідання. 25.10.2024 третя особа подала до суду заяву про розгляд справи за її відсутністю. 09.01.2025 представник позивача подав до суду заяву про залучення співвідповідача. 20.01.2025 представник позивача подав до суду заяву про долучення доказів. 20.01.2025 представник позивача подав до суду заяву про витребування доказів. Ухвалою від 20.01.2025 залучено як співвідповідача Миколаївську міську раду та витребувані докази. 27.02.2025 представник відповідача Миколаївської міської ради подав до суду заяву про розгляд справи без участі представника. 24.03.2025 представник позивача подав до суду заяву про долучення доказів. 21.04.2025 до суду надійшла спадкова справа №24/2022 після смерті [PERSON] 02.06.2025\~представник позивачаподав до суду заяву про розгляд справи без його участі, позовні вимоги підтримав, просив про їх задоволення. Ухвалою від\~02.06.2025 закрите підготовче провадження та справу призначено до судового розгляду. 25.09.2025\~представник позивачаподав до суду заяву про розгляд справи без його участі, позовні вимоги підтримав, просив про їх задоволення. В судове\~засідання відповідач[PERSON] не з`явилась, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялась належним чином, причини неявки суду не повідомила. Дослідивши матеріали справи, спадкової справи №24/2022, суд приходить до наступних висновків. Частиною першою\~статті 15 ЦК України\~визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Відповідно до частини першої\~статті 16 ЦК України, частини першої\~статті 4 ЦПК України\~кожна особа має право в порядку, встановленому законом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Судом встановлено, що відповідно до договору купівлі-продажу від 14.03.1974, посвідченого державним нотаріусом Третьої Миколаївської державної нотаріальної контори Кравець В.І. придбала 48/100 часток житлового будинку [ADDRESS] , право власності за [PERSON] зареєстровано в ММБТІ 28.03.1974 в реєстрі за №12029. Згідно копії свідоцтва про народження, виданого 20.01.19690 Васиятським сільським бюро ЗАГС Єланецького району Миколаївської області, [INFO] народилась [PERSON] , батьками якої вказані: батьком [PERSON] і мати [PERSON] . Позивач зареєструвала шлюб 18.10.1980 з [PERSON] та змінила дошлюбне прізвище [PERSON] на [PERSON] , що підтверджується повторним свідоцтвом про одруження, виданого міським відділом реєстрації актів цивільного стану Миколаївського обласного управління юстиції, актовий запис №2578 від 18.10.1980. Отже, позивач [PERSON] є донькою померлою [PERSON] . [PERSON] , [INFO] померла [INFO] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть, виданого 02.06.2022 відділом державної реєстрації актів цивільного стану у м. Миколаєві південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції ( м. Одеса), актовий запис №1577 від 02.06.2022. Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина, у том числі на 48/100 часток житлового будинку [ADDRESS] . Позивач 24.06.2022 звернулась із заявою про прийняття спадщини після смерті її матері [PERSON] до приватного нотаріуса Миколаївського міського нотаріального округ Грудницької І.М., інші спадкоємці із заявами про прийняття спадщини не звертались. Згідно\~листа від\~27.04.2023\~за 101/02-14\~приватного \~нотаріуса Миколаївського міського нотаріального округу Грудницької І.М., [PERSON] на її усне звернення щодо оформлення спадкових справ на частку в праві спільної власності в житловому будинку [ADDRESS] , після смерті її матері [PERSON] , яка померла [INFO] , було роз`яснено, що [PERSON] належало 48/100 часток житлового будинку по [ADDRESS] , на підставі договору купівлі-продажу ввід 14.03.1974, співвласнику вказаного будинку [PERSON] , якому належить 52/300 частині, надано нову адресу: [ADDRESS] , у зв`язку з чим частки співвласників змінилися та необхідно провести перерахунок ідеальних часток, оскільки склад спадкового майна не відповідає зазначеному правовстановлюючому документі. Відповідно до\~ст.ст.1216,1222\~ЦК України\~спадкуванням є\~перехід прав\~та обов`язків\~(спадщини)\~від фізичної\~особи,\~яка померла\~(спадкодавця),\~до інших\~осіб (спадкоємців).\~Спадкоємцями за\~заповітом і\~за законом\~можуть бути\~фізичні особи,\~які є\~живими на\~час відкриття\~спадщини,\~а також\~особи,\~які були\~зачаті за\~життя спадкодавця\~і народжені\~живими після\~відкриття спадщини. Відповідно до норм ч.5\~ст.1268 ЦК України\~незалежно від часу прийняття спадщини, вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч.1 ст. 1270 ЦК України). Відповідно до ст.1296 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину. Якщо спадщину прийняло кілька спадкоємців, свідоцтво про право на спадщину видається кожному з них із визначенням імені та часток у спадщині інших спадкоємців. Відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину. Згідно довідки ММБТІ №2-1951 від 17.04.2023, що міститься в матеріалах спадкової справи №24/2022 та довідки ММБТІ №2-1722 від 20.03.2025, відповідно до рішення виконавчого комітету Миколаївської міської ради №500 від 23.06.2017, 52/300 часткам житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами по [ADDRESS] , яки належали [PERSON] надано нову адресу: [ADDRESS] , у зв`язку з чим у інших співвласників змінилися частки за адресою: [ADDRESS] та після перерахунку частки співвласників складають: [PERSON] - 49/100 та [PERSON] 51/100. Відповідно до положень\~статті 356 ЦК України\~власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю. Суб`єктами права спільної часткової власності можуть бути фізичні особи, юридичні особи, держава, територіальні громади. Згідно ст.361\~ЦК України співвласник має право самостійно розпоряджатися своєю часткою у праві спільної часткової власності. Відповідно до ст. 364 ЦК України співвласник має право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності. У разі виділу співвласником в натурі частки із спільного майна для співвласника, який здійснив такий виділ, право спільної часткової власності на це майно припиняється. Така особа набуває право власності на виділене майно, і у випадку, встановленому законом, таке право підлягає державній реєстрації. [PERSON] , яка була власником 48/100 часток житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами, розташованого за адресою: [ADDRESS] , померла [INFO] та договір про виділ часток у справі спільної часткової власності на житловий будинок не укладала та нотаріально його не завірила, документів, що засвідчують здійснення нею перерахунку часток, у зв`язку з виділом частки житлового будинку іншого співвласника в окрему адресу не оформлювала, що на теперішній час позбавляє її спадкоємця можливості оформити у нотаріуса право власності на нерухоме майно та отримати правовстановлюючи документи. За таких обставин, враховуючи, що частка [PERSON] у житловому будинку змінилася та не відповідає розміру частки, вказаної у правовстановлюючих документах, реальній частці, суд приходить до висновку, що після виділу частки іншого співвласника житлового будинку в окрему адресу, частка [PERSON] у житловому будинку [ADDRESS] , змінилась та становить 49/100. Відповідно до ч.1 ст. 1297 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов`язаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно, який відповідно до вимог ст. 68 Закону України «Про нотаріат» при видачі свідоцтва про право на спадщину за законом перевіряє факт смерті спадкодавця, час і місце відкриття спадщини, наявність підстав для закликання до спадкоємства за законом осіб, які подали заяву про видачу свідоцтва та склад спадкового майна. Згідно роз`яснень п. 23 Постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження. Отже, діючим законодавством України чітко визначений порядок отримання спадкоємцем документа, який посвідчує його право на успадковане майно - Свідоцтва про право на спадщину, видачу якого, відповідно до норм цивільного законодавства та Закону України «Про нотаріат», покладено на нотаріальний орган. Визнання права власності на спадкове майно в судовому порядку є винятковим способом захисту, що має застосовуватися, якщо існують перешкоди для оформлення у нотаріальному порядку. Таким\~чином,\~при обставинах,\~коли у\~позивача \~відсутні інші\~способи захисту\~цивільних прав\~та інтересів,\~чим може\~бути визнання\~права,\~відповідно до\~п.1\~ч.2\~ст.\~16\~ЦК України,\~позовні вимоги\~ \~ [PERSON] \~ \~про визнання\~ за\~нею \~права власності\~на \~49/100\~житлового будинку\~ з\~господарськими будівлями\~та спорудами,\~розташованого за\~адресою:\~ [ADDRESS] ,\~ в\~порядку спадкування\~ після смерті її матері [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] не суперечать закону, не порушують права, свободи та інтереси інших осіб та підлягають задоволенню. Щодо позовної вимоги про здійснення перерахунку ідеальних часток у спільній частковій власності суд приходить до наступного. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення (частина друга статті 77 ЦПК України). Велика Палата Верховного Суду неодноразово звертала увагу на те, що застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту права чи інтересу, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення, невизнання або оспорення. Такі право чи інтерес мають бути захищені судом у спосіб, який є ефективним, тобто таким, що відповідає змісту відповідного права чи інтересу, характеру його порушення, невизнання або оспорення та спричиненим цими діяннями наслідкам. Подібні висновки сформульовані, зокрема, у постановах Великої Палати Верховного Суду від 05 червня 2018 року в справі № 338/180/17 (пункт 57), від 22 лютого 2022 року в справі № 761/36873/18 (пункт 9.21) та інших. Виникнення у [PERSON] спадкових прав на майно залежить від встановлення реальної частки спадкового майна, яка є відмінною ніж вказана у правовстановлюючих документах, через виділ частки іншого співвласника житлового будинку в окрему адресу. Про зміну частки спадкового майна позивача зазначає у підставах заявленого позову та саме такими обставинами підтверджує своє право на спадок та просить визнати за нею право власності на спадкове майно, що залишились після смерті її матері. Отже, доведення вказаних обставин, що входять до предмета доказування в справі, які суд вирішує в мотивувальній частині свого рішення, а зазначення в резолютивній частині судового рішення про таке встановлення не є необхідним та не потребують від позивача заявлення такої вимоги окремо. Враховуючи\~вищевикладене,\~суд вважає\~за необхідне\~відмовити у\~задоволенні позовних\~вимог проздійснення\~перерахунку ідеальних\~ часток\~у спільній\~частковій власності, оскільки це не є самостійними вимогами та способом захисту, який потребує вирішення та вказівки у резолютивній частині судового рішення. Позивач про розподіл судових витрат суд не просила.

Outcome: partial