Jurisdiction: civil
Date: 2025-09-21 00:00:00

І. Виклад позиції позивача. 27 травня 2025\~року представник\~позивача звернувся\~до суду\~з вказаною\~позовною заявою\~до відповідача про відшкодування шкоди, заподіяної рибному господарству України адміністративним правопорушенням, у якій просив стягнути з відповідача в рахунок відшкодування матеріальної шкоди, заподіяної адміністративним правопорушенням рибному господарству України у розмірі 108\~704,93 грн.; здійснити розподіл судових витрат. Позовні вимоги обґрунтував тим, що за порушення правил рибальства посадовими особами Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Херсонській області 06.11.2024 був затриманий відповідач, який в оз. Біле в районі с.м.т. Білозерка Херсонського району Херсонської області, здійснював незаконно вилов водних біоресурсів за допомогою заборонених для рибальства знарядь лову, а саме мисиновою сіткою з берегу, про що складено протокол про адміністративне правопорушення за №000092/0332. Відповідачем було впіймано свіжу рибу а саме: карась сріблястий 1 од., окунь 5 од., щука 5 од., чим нанесено шкоду на суму 108 704, 93 грн. Постановою від 30.01.2025 року по справі №766/21389/24 відповідача було визнано винним у вчинені адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 4 статті 85 КУпАП, на нього накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 340 грн. з конфіскацією знарядь і засобів вчинення правопорушення. Оскільки вчиненим правопорушенням було заподіяно шкоду рибному господарству України та питання про відшкодування збитків не було вирішене судом одночасно із вирішенням питання про притягнення винної особи до адміністративної відповідальності, статтею 40 КУпАП передбачена можливість його вирішення в порядку цивільного судочинства. ІІ. Виклад позиції відповідача. 05.08.2025 року відповідач через канцелярію суду подав заяву про визнання позовних вимог. Справу просив розглянути без його участі. ІІІ. Процесуальні дії суду у справі. Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 20.06.2025 року позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін. Судове засідання призначено на 05.08.2025 року. Представник позивача у судове засідання не з`явився, 05.08.2025 року через канцелярію суду подав заяву про розгляд справи без його участі, позовні вимоги підтримав у повному обсязі, просив їх задовольнити. Представник третьої особи Білозерської селищної ради Херсонської області у судове засідання не з`явився, про день, час та місце проведення судового засідання повідомлявся належним чином, причини своєї неявки не повідомив. Відповідач у судове засідання не з`явився, про день час та місце його проведення повідомлявся належним чином, 05.08.2025 року через канцелярію суду подав заяву про визнання позовних вимог. Справу просив розглянути без його участі. У зв`язку із перебуванням головуючого у судовому засіданні з розгляду іншої цивільної справи, судове засідання не відбулося. Розгляд справи призначено на 22.09.2025 року. Представник позивача у судове засідання не з`явився, 05.08.2025 року через канцелярію суду подав заяву про розгляд справи без його участі, позовні вимоги підтримав у повному обсязі, просив їх задовольнити. Представник третьої особи Білозерської селищної ради Херсонської області у судове засідання не з`явився, про день, час та місце проведення судового засідання повідомлявся належним чином, причини своєї неявки не повідомив. Відповідач у судове засідання не з`явився, про день час та місце його проведення повідомлявся належним чином, 05.08.2025 року через канцелярію суду подав заяву про визнання позовних вимог. Справу просив розглянути без його участі. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Таким чином, враховуючи згоду сторін про розгляд справи у їх відсутності, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності учасників справи, крім того, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. У відповідності до ч.8 ст.279 ЦПК України при розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їх усні пояснення та показання свідків. Судові дебати не проводяться. Відповідно до ч.3 ст.211 ЦПК України, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. З`ясувавши фактичні обставини, оцінивши наявні у справі докази у їх сукупності, суд прийшов до висновку, що надані сторонами докази та повідомлені ними обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, є достатніми для прийняття рішення у справі в порядку спрощеного позовного провадження, як це передбачено ст. 279 ЦПК України. Інші процесуальні дії (забезпечення доказів, вжиття заходів забезпечення позову, зупинення і поновлення провадження тощо) не застосовувались. ІV. Фактичні обставини справи, встановлені судом та зміст правовідносин. Згідно протоколу про адміністративне правопорушення №000092/0332 щодо [PERSON] від 06 листопада 2024, [PERSON] у Херсонській області, с. Білозерка, оз. Біле НПП «Нижньодніпровський» незаконно здійснював вилов водних біоресурсів риби забороненим для любительського лову знаряддям рибальства мисиновою сіткою з берегу. Відповідачем було виловлено свіжої риби, а саме: щука 5 од., окунь 5 од., карась 1 од. Своїми діями гр. [PERSON] грубо порушив п.п.1 п.1 розділу IV Правил любительського рибальства ст. 63 ЗУ «Про тваринний світ», чим заподіяно збитків рибному господарству України на суму 108\~704,93 грн. відповідальність за що передбачена ч. 4 ст. 85 КУпАП. Постановою Херсонського міського суду Херсонської області від 30 січня 2025 року, [PERSON] визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною четвертою статті 85 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у розмірі 340 грн. з конфіскацією знарядь і засобів вчинення правопорушення. Відповідно до Довідки-розрахунку матеріальної шкоди, заподіяної порушенням законодавства про природно-заповідний фонд внаслідок незаконного добування чи знищення об`єктів тваринного світу, складеного державним інспектором відділу охорони водних біоресурсів «Рибоохоронний патруль» Реворук О., розмір заподіяної шкоди становить 108 704, 93 грн. V. Оцінка Суду. Частиною 1 статті 4 ЦПК України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Згідно принципу диспозитивності суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках (ч.1 ст. 13 ЦПК України). Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону (ст. 5 ЦПК України). Відповідно до ст.13 Конституції України земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією. Кожний громадянин має право користуватися природними об`єктами права власності народу відповідно до закону. Крім цього, згідно із ст. 66 Конституції України кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки. Положеннями п. п. «а», «б» абз. 1 ст. 40 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» встановлено, що використання природних ресурсів громадянами, підприємствами, установами та організаціями здійснюється з додержанням обов`язкових екологічних вимог: раціонального і економного використання природних ресурсів на основі широкого застосування новітніх технологій; здійснення заходів щодо запобігання псуванню, забрудненню, виснаженню природних ресурсів, негативному впливу на стан навколишнього природного середовища. Стаття 10 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» надає повноваження посадовим особам органів рибоохорони, зокрема, визначати розмір збитків, завданих рибному господарству, за затвердженими таксами та методиками, подавати позови про відшкодування шкоди, заподіяної суб`єктами господарювання та громадянами, внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів. Згідно із ст. 20 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» - шкода, завдана рибному господарству внаслідок знищення або погіршення стану водних біоресурсів та середовища їх перебування внаслідок господарської та іншої діяльності, підлягає відшкодуванню за рахунок осіб, які безпосередньо здійснювали або замовляли здійснення, такої діяльності. Згідно з розрахунком збитків, відповідно до такс, затверджених постановою Кабінету Міністерства України від 10 травня 2022 року №579 «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної порушенням законодавства про природно-заповідний фонд» відповідач заподіяв збитки рибним запасам у розмірі 108 704, 93 грн.. Стаття 63 Закону України «Про тваринний світ», передбачає, що підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу, у порядку та розмірах, встановлених законодавством. Разом з тим, відшкодування шкоди, заподіяної порушенням природоохоронного законодавства, за своєю правовою природою є відшкодуванням позадоговірної шкоди, тобто деліктною відповідальністю. Загальне положення про цивільно-правову відповідальність за завдання позадоговірної шкоди втілено у статті 1166 Цивільного кодексу України, відповідно до якої майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоду, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоду завдано не з її вини. Підставою деліктної відповідальності є протиправне шкідливе винне діяння особи, яка завдала шкоду. Для відшкодування завданої шкоди необхідно довести такі факти як неправомірність поведінки особи; вина завдавача шкоди; наявність шкоди; причинний зв`язок між протиправною поведінкою та заподіяною шкодою. Наявність всіх вищезазначених умов є обов`язковим для прийняття судом рішення про відшкодування шкоди. Відсутність хоча б одного з цих елементів виключає відповідальність за заподіяну шкоду. В деліктних правовідносинах саме на позивача покладається обов`язок довести наявність шкоди, протиправність (незаконність) поведінки заподіювача шкоди та причинний зв`язок такої поведінки із заподіяною шкодою. Постановою Херсонського міського суду Херсонської області від 30 січня 2025 року, яка у розумінні ч. 6 ст. 82 ЦПК України має приюдиційне значення для розгляду даної справи, встановлено протиправність діянь [PERSON] . Таким чином, судом при вирішенні справи про адміністративне правопорушення встановлено винуватість [PERSON] в тому, що він порушив правила рибальства. Розмір збитків, заподіяних рибному господарству або іншій особі внаслідок такого порушення постановою суду не встановлено, питання про їх стягнення під час розгляду матеріалів про адміністративне правопорушення судом не вирішувалося. За встановлених судом обставин, враховуючи доведеність вини [PERSON] у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП, визнання останнім позовних вимог, суд приходить до висновку, що позовні вимоги про відшкодування матеріальної шкоди заподіяної рибному господарству України в розмірі 108 704, 93 грн. є обґрунтованими та такими що підлягають задоволенню в повному обсязі. VІ. Заходи забезпечення позову (заяви). Заходи забезпечення позову (заяви) судом не застосовувалися. VІІ. Розподіл судових витрат між сторонами. Частиною першою\~ст.133 ЦПК України\~передбачено, що судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Відповідно до положень ч. 1 ст. 142 ЦПК України, що кореспондується зі змістом ч. 3 ст. 7 Закону України «Про судовий збір», у разі укладення мирової угоди до прийняття рішення у справі судом першої інстанції, відмови позивача від позову, визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті суд у відповідній ухвалі чи рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову. Згідно платіжного доручення № 61 від 17 березня 2025 року позивачем сплачено 3 028, 00 грн. судового збору. Враховуючи викладені норми чинного законодавства України, що регулюють питання сплати та відшкодування судового збору та ту обставину, що відповідач визнав позов до початку розгляду справи по суті, Управлінню ДАРГ у Херсонській області слід повернути з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при зверненні до суду з даним позовом у розмірі 1\~514,00 грн. З [PERSON] підлягає стягненню на користь позивача 1\~514,00 грн. в рахунок відшкодування 50% витрат на оплату судового збору понесених позивачем при зверненні до суду із позовом. На підставі викладеного,

Outcome: approved