Jurisdiction: civil
Date: 2025-09-25 00:00:00

\~ \~ \~ \~ До Кобеляцького районного суду Полтавської області АТ "Полтава-банк" звернулося з позовом, у якому прохали стягнути з [PERSON] заборгованість за заявою-договором № ST-99/250915_01/1023 від 06.10.2023 про акцепт публічної пропозиції на укаладання договору на відкритят карткового рахунку, кредитного ліміту та обслуговування платіжної картки в АТ "Полтава-банк", що є договором про приєднання до умов публічної пропозиції АТ "Полтава-банк" про укладання договору на відкриття карткового рахунку, кредитного ліміту та обслуговування платіжної картки в АТ "Полтава-банк", у розмірі 38184,24 грн, що складається із 32501,00 грн - прострочена несанкціонована заборгованість за овердрафтом і 5683,24 грн - відсотки за користування несанкціонованим овердрафтом, які нараховані з 24.07.2024 по 10.12.2024. Позов обґрунтований тим, що між позивачем і відповідачем укладений вказаний вище договір. 02.07.2024 банком отримано постанову про арешт коштів боржника, винесену приватним виконавцем виконавчого округу Полтавської області Гречин Н.В. по виконавчому провадженню № 72699793 від 27.06.2024, в результаті чого накладено арешт на рахунки відповідача. Однак 24.07.2024 відповідач через банкомати зняв 32000,00 грн готівки та 501,00 грн комісії за зняття, тобто виникла несанкціонована заборгованість (овердрафт) у розмірі 32501,00 грн, яку відповідачем не повернуто та за якою з 24.07.2024 по 10.12.2024 нараховані відсотки, котрі також не сплачені. У судовому засіданні представник позивача позов підтримував, наполягав на його задоволенні. Відповідач у судовому засіданні проти задоволення позову заперечував, вказував, що вказані кошти були його заробітною платою, яку він зняв через банкомат. Заслухавши пояснення сторін, перевіривши матеріали справи, суд робить такі висновки. Судом встановлено, що 06 жовтня 2023 року [PERSON] підписано Заяву-Договір № ST-99/250915_01/1023 про акцепт публічної пропозиції на укладання договору на відкриття карткового рахунку, кредитного ліміту та обслуговування платіжної картки в АТ "Полтава-банк" (надалі - публічна пропозиція), що є договором про приєднання до умов Публічного договору Акціонерного товариства "Полтава-банк" про укладання договору на відкриття карткового рахунку, кредитного ліміту та обслуговування платіжної картки в АТ "Полтава-банк" (далі - публічний договір), а також додаток №1 до заяви-договору № ST-99/250915_01/1023 - тарифний пакет "класичний" АТ "Полтава-банк" (а.с. 4-6, 7-8, 18-28). Відповідно до умов публічного договору: - несанкціонована заборгованість - заборгованість клієнта перед банком за операціями, що вчинені клієнтом за КР (картковий рахунок), що виникла внаслідок неможливості задоволення вимог банку до клієнта щодо сплати заборгованості клієнта перед банком з будь-яких причин, в тому числі, але не виключно у зв`язку із накладенням арешту коштів, що зберігаються на відповідному КР клієнта, а також, яка виникає внаслідок перевищення клієнтом суми кредитного ліміту, а також в інших випадках, в тому числі, але не виключно, що визначені цим договором та/аюо яка не обумовлена договором і не санкціонована банком в розмірі та за часом виникнення. Розділом 9 публічного договору визначено порядок та підстави виникнення несанкціонованої заборгованості (несанкціонованого овердрафту, технічного овердрафту). Так, відповідно до п.8.1 сторони погодилися, що за КР може виникати несанкціонована заборгованість у разі: - надходження до розрахунку з МПС операції, за якою еквайр (платіжна система) попередньо не надіслав Банку повідомлення на блокування суми цієї операції; - зміни курсів валют і надходження до розрахунку з МПС операції в іноземній валюті в сумі більшій, ніж та, яку еквайр (платіжна система) попепредньо надіслав у повідомленні на блокування суми цієї операції; - різниці курсів обміну валют МПС і комерційного курсу банку; - виникнення технічних помилок у роботі обладнання банку, еквайра або процесингового центру; - нарахування та утримання процентів та інших платежів, передбачених тарифами; - списання помилково зарахованих коштів; - списання коштів з КР без використання ПК; - використання коштів, які надійшли за переказом, до отримання банком покриття такого переказу; - списання помилково зарахованих на КР клієнта коштів, що йому не належать, у т.ч. сум згідно повідомлень від інших банків - ініціаторів про несанкціонований переказ коштів з рахунку платника; - в інших випадках. Поняття овердрафту та його межі договором не визначені. Ні умовами укладеного між сторонами договору рахунку, ні додатком № 1 до нього, яким передбачені Тарифи за обслуговування поточного рахунку з використанням платіжної картки, не передбачено нарахування пені та розміру процентної ставки, яка могла б бути застосована для нарахування процентів у випадку виникнення у клієнта несанкціонованого овердрафту. Відповідно до заяви від 06.10.2023 [PERSON] отримав платіжну картку № [NUMBER] (а.с. 9). 02 липня 2024 року до АТ "Полтава-банк" за супровідним листом № 19297 від 27.06.2024 надійшло повідомлення приватного виконавця Виконавчого округу Полтавської області Гречин Н.В. з копією постанови приватного виконавця від 27.06.2024, яка винесена при примусовому виконанні виконавчого листа № 2/532/22/2014 від 06.02.2014, виданого Кобеляцьким районним судом Полтавської області, про арешт коштів боржника. Відповідно до постанови про арешт коштів боржника накладено арешт на грошові кошти/електронні гроші, що містяться на відкритих рахунках/електронних гаманцях, а також на кошти/електронні гроші на рахунках/електронних гаманцях, що будуть відкриті після винесення посанови про арешт коштів, крім коштів/електронних грошей, що мають спеціальний режим використання, накладення арешту та/або звернення зтягнення на які заборонено законом, та належать боржнику [PERSON] в межах суми звернення стягнення з урахуванням виконавчого збору/основної винагороди приватного виконавця, витрат виконавчого провадження, штрафів, яка становить 655569,43 грн (а.с.12, 12-13). Будь-яких доказів на підтвердження того, що зазначена постанова приватного виконавця була виконана банком позивачем не надано. Відповідно до виписок по особовому рахунку вбачається зняття грошових коштів за операціями з ПК 24.07.2024 на суми 8000,00 грн, 7000,00 грн, 5000,00 грн, 5000,00 грн, 5000,00 грн, 1000,00 грн, 1000,00 грн та утримання емітентської комісії на суми 123,00 грн, 108,00 грн, 78,00 грн, 78,00 грн, 18,00 грн, 18,00 грн, а усього - на сумі 32501,00 грн (а.с. 29, 30). Будь-яких доказів на підтвердження того, що зазначені дії не були санкціоновані банком позивачем не надано. Будь-яких доказів того, що зазначені операції були уможливлені внаслідок виникнення технічних помилок у роботі обладнання банку, еквайра або процесингового центру, позивачем не надано. Будь-яких доказів того, що на рахунку відповідача були відсутні грошові кошти для виконання зазначених операцій, позивачем не надано. 23.08.2024 позивачем за вих.№ 036-003/27 направлено відповідачеві лист-нагадування щодо погашення заборгованості за договором № ST-99/250915_01/1023 у розмірі 32501,00 грн та заборгованості за нарахованими відсотками у розмірі 1243,20 грн (а.с. 14). 26.09.2024 позивачем за вих.№ 036-003/31 направлено відповідачеві претензію щодо погашення простроченої заборгованості за договором № ST-99/250915_01/1023 в розмірі 32501,00 грн несанкціонованої заборгованості та 2752,82 грн прострочених відсотків (а.с. 16). Закон України «Про споживче кредитування» містить визначення, що несанкціонованим овердрафтом є перевищення суми операції, здійсненої за рахунком, над сумою встановленого кредитного ліміту, що обумовлений договором між кредитодавцем та споживачем і не є прогнозованим за розміром та часом виникнення (п.6 ч.2 ст. 3 Закону). Стаття 1069 ЦК України передбачає, що якщо відповідно до договору банківського рахунка банк здійснює платежі з рахунка клієнта, незважаючи на відсутність на ньому грошових коштів (кредитування рахунка), банк вважається таким, що надав клієнтові кредит на відповідну суму від дня здійснення цього платежу. Овердрафт має відповідати критеріям: - наявність видаткової платіжної операції ініційованої клієнтом банку на суму, що більша ніж залишок власних коштів (кредитного ліміту) на картковому рахунку; - договором про банківський рахунок має бути передбачена можливість кредитування рахунка. Разом з цим, відповідно до статті 1071 ЦК України Банк може списати грошові кошти з рахунка клієнта на підставі його розпорядження. Грошові кошти можуть бути списані з рахунка клієнта без його розпорядження на підставі рішення суду, а також у випадках, встановлених законом, договором між банком і клієнтом або умовами обтяження, предметом якого є майнові права на грошові кошти, що знаходяться на банківському рахунку. Згідно з ч.1 ст. 1072 ЦК України банк виконує платіжні інструкції відповідно до черговості їх надходження та виключно в межах залишку грошових коштів на рахунку клієнта, якщо інше не встановлено договором між банком і клієнтом. Також, ст. 46 Закону України «Про платіжні послуги» визначено порядок виконання платіжних операцій, зокрема, надавачі платіжних послуг виконують платіжні інструкції відповідно до черговості їх надходження (крім випадків, установлених законом) та виключно в межах залишку коштів на рахунку платника, крім випадків виконання платіжної операції за рахунок наданого платнику кредиту. З вищезазначеного можна зробити висновок, що клієнт банку не може проводити видаткові платіжні операції на суму понад залишок коштів на рахунку, оскільки це б суперечило положенням ч.1 ст. 1072 ЦК України,ч.3 ст. 46 Закону України «Про платіжні послуги». Правова позиція щодо необхідності належного доведення наявності технічної помилки та підстав для списання коштів з рахунку містяться у Постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 26 березня 2020 року у справі № 760/5112/15-ц. Правова позиція щодо того, що банк несе відповідальність за безпеку власної платіжної системи викладені у Постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 13 листопада 2019 року у справі № 296/3921/15-ц. З огляду на зазначене, суд приходить до висновку, що позивачем не доведено належними і допустимими доказами утворення несанкціонованої заборгованості у відповідача перед позивачем та наявність підстав для нарахування відсотків, а тому позов задоволенню не підлягає. Відповідно до ч.1,2 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: у разі відмови в позові - на позивача.

Outcome: dismissed