Jurisdiction: civil
Date: 2025-09-24 00:00:00

06.05.2025 до Верхньодніпровського районного суду Дніпропетровської області надійшла позовна заява Акціонерного товариства «УНІВЕРСАЛ БАНК» до [PERSON] про стягнення заборгованості. В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що 25.04.2024 [PERSON] встановила мобільний додаток monobank, в рамках якого відкриваються поточні рахунки клієнтам, спеціальним платіжним засобом яких є платіжні картки monobank. Пройшовши реєстрацію та надавши один із пакетів документів Відповідач підписала Анкету-заяву Клієнта до Договору про надання банківських послуг Monobank, шляхом застосування цифрового власноручного підпису. На підставі укладеного Договору Відповідач отримала кредит у розмірі 18000 грн. у вигляді встановленого кредитного ліміту на поточний рахунок, спеціальним платіжним засобом якого с платіжна картка [NUMBER] , за умовами пільгового періоду за карткою до 62 днів (дає з моменту виникнення заборгованості до кінця календарного місяця, наступного за датою виникнення заборгованості, при умові її погашення в повному обсязі), пільговою відсотковою ставкою 0,00001% річних, базова відсоткова ставка - 3,1% на місяць (нараховується на максимальну заборгованість на день, за умови непогашений заборгованості в повному обсязі в пільговий період, за кожний день з моменту виникнення заборгованості), Збільшена відсоткова ставка на місяць за карткою на суму загальної заборгованості становить 6,2 % на місяць (нараховується у випадку наявності простроченої заборгованості). AT УНІВЕРСАЛ БАНК свої зобов`язання за Договором виконав в повному обсязі, а саме надав Відповідачу можливість розпоряджатись кредитними коштами на умовах передбачених Договором та в межах встановленого кредитного ліміту, проте відповідач не надавав своєчасно Банку грошові кошти для погашення заборгованості за Кредитом, відсотками, а також іншими витратами відповідно до умов Договору. Станом на день подачі позовної заяви відповідач продовжує ухилятись від належного виконання зобов`язань за договором про надання банківських послуг чим порушує законні права позивача, що й стало підставою звернення до суду. Відповідно до автоматизованого розподілу справ справа надійшла в провадження судді [PERSON] . Ухвалою судді Верхньодніпровського районного суду Дніпропетровської області [PERSON] від 08.05.2025 прийнято заяву та відкрито провадження по справі за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін у судове засідання. Розпорядженням керівника апарату суду № 507 від 17.06.2025 на підставі рішення ВРП від 05.06.2025 "Про звільнення судді [PERSON] у відставку" призначено повторний автоматизований розподіл вказаної судової справи. Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 14.07.2025 справу розподілено судді Кожевник О.А. Ухвалою судді Верхньодніпровського районного суду Дніпропетровської області Кожевник О.А. від 31.07.2025 справу прийнято до свого провадження зі стадії розгляду справи по суті за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін. Учасникам справи надіслано копію ухвали про відкриття провадження у справі та одночасно відповідачу надіслано копію позовної заяви та доданих до неї документів, проте судова кореспонденція повернулась на адресу суду з позначкою «адресат відсутній за вказаною адресою». У постанові Верховного Суду від 19 грудня 2022 року у справі № 910/1730/22 вказано, що у разі якщо ухвалу про вчинення відповідної процесуальної дії або судове рішення направлено судом рекомендованим листом за належною поштовою адресою, яка була надана суду відповідною стороною, за відсутності відомостей у суду про наявність у такої сторони інших засобів зв`язку та/або адреси електронної пошти, необхідність зазначення яких у процесуальних документах передбачена статями 162, 165, 258, 263, 290, 295 ЦПК України, і судовий акт повернуто підприємством зв`язку з посиланням на відсутність (вибуття) адресата, відмову від одержання, закінчення строку зберігання поштового відправлення тощо, то необхідно вважати, що адресат повідомлений про вчинення відповідної процесуальної дії або про прийняття певного судового рішення у справі (близький за змістом висновок викладено у постановах Верховного Суду від 12 квітня 2021 року у справі № 910/8197/19, від 09 грудня 2021 року у справі № 911/3113/20). Відповідно до\~вимог ст.\~190,\~272\~ЦПК України,\~відповідач є\~таким,\~що належним\~чином повідомлений\~про розгляд\~цієї цивільної справи та про свої процесуальні права та обов`язки, однак правом на подання відзиву, будь-якої письмової заяви або клопотання не скористалася. Приймаючи до уваги, що відповідач у строк не подав до суду відзиву на позов, а відтак не скористався наданими йому процесуальними правами, суд вважає за можливе розглянути справу за наявними в ній матеріалами відповідно до частини 2 статті 178 ЦПК України. Відповідно до частини 5 статті 279\~ЦПК України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд вважає, що заявлений позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що 25.04.2024 [PERSON] встановила мобільний додаток monobank, що підтверджується довідкою про етапи реєстрації відповідача. Відповідач погодилася з тим, що невід`ємною частиною Анкети-заяви є Запевнення клієнта до Договору, з підписанням якого в мобільному застосунку Договір набуває чинності, що підтверджується копією Анкети-заяви до Договору про надання банківських послуг, де п. 2 відповідач просила встановити кредитний ліміт на суму, зазначену у мобільному застосунку та погодилася, що у разі виходу з пільгового періоду, що складає 62 календарних дні, на кредит нараховуватиметься процентна ставка 3,1% на місяць з першого дня користування кредитом. До матеріалів справи позивачем додано форму підтвердження електронного документу. Згідно з паспортом споживчого кредиту базова процентна ставка складає 3,1% в місяць (37,25 річних) в місяць, пільгова 0,00001% річних. Строк кредитування 25 років з правом автоматичного продовження. Загальні витрати за кредитом становлять 36668 грн. 07 коп. Процентна ставка, яка застосовується при невиконанні зобов`язання щодо повернення кредиту 6,2% в місяць. Запевнення клієнта до Договору про надання банківських послуг monobank та паспорт споживчого кредиту підписано відповідачем за допомогою електронного підпису. Згідно з довідкою monobank від 08.01.2025 на ім`я [PERSON] відкрито рахунок № [NUMBER] , тип рахунку «Картка Чорна», активна до 09/28, на яку 25.04.2024 встановлено кредитний ліміт у розмірі 10000, який пізніше збільшено до 18000 грн. Відповідно до ст.\~1054\~ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. За приписами ч. 1\~ст.\~207\~ЦПК України правочин вважається таким, що вчинений в письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах (у тому числі електронних), у листах, телеграмах, якими обмінялись сторони або надсилалися ними до інформаційно-телекомунікаційної системи, що використовується сторонами. За змістом статей 626, 628\~ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Частиною першою статті 638\~ЦК\~України встановлено, що істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Відповідно до\~ст. 6 ЦК України\~сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього\~Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості (ст. 627 ЦК України). Сторони мають право врегулювати у договорі, який передбачений актами цивільного законодавства, свої відносини, які не врегульовані цими актами (ч.2 ст. 6 ЦПК України). Договір є обов`язковим для виконання сторонами (ст. 629 ЦК України). Згідно з частиною першою статті 633 ЦК України публічним є договір, в якому одна сторона\~підприємець взяла на себе обов`язок здійснювати продаж товарів, виконання робіт або надання послуг кожному, хто до неї звернеться (роздрібна торгівля, перевезення транспортом загального користування, послуги зв`язку, медичне, готельне, банківське обслуговування тощо).\~Умови публічного договору встановлюються однаковими для всіх споживачів, крім тих, кому за законом надані відповідні пільги. За змістом статті 634\~цього Кодексу договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору. У переважній більшості випадків застосування конструкції договору приєднання його умови розроблює підприємець (в даному випадку позивач). Оскільки умови договорів приєднання розробляються банком, тому повинні бути зрозумілі усім споживачам і доведені до їх відома, у зв`язку із чим банк має підтвердити, що на час укладення відповідного договору діяли саме ці умови, а не інші. Тому з огляду на зміст статей 633, 634\~ЦК України можна вважати, що другий контрагент (споживач послуг банку) лише приєднується до тих умов, з якими він ознайомлений. За змістом ч. 2 ст. 1056-1 ЦК України ( в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) розмір процентів, тип процентної ставки (фіксована або змінювана) та порядок їх сплати за кредитним договором визначаються в договорі залежно від кредитного ризику, наданого забезпечення, попиту і пропозицій, які склалися на кредитному ринку, строку користування кредитом, розміру облікової ставки та інших факторів на дату укладення договору. Зобов`язання має виконуватись належним чином відповідно до умов договору та вимог цього\~Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться (ст. 526 ЦК України). Позикодавець має\~право на\~одержання від\~позичальника процентів\~від суми\~позики,\~якщо інше\~не встановлено\~договором або\~законом.\~Розмір і\~порядок одержання\~процентів встановлюються\~договором.\~Якщо договором\~не встановлений\~розмір процентів,\~їх розмір\~визначається на\~рівні облікової\~ставки Національного\~банку України\~(ст.\~1048\~ЦК України). У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики. Позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самі сумі або речі, визначеними родовими ознаками, у такій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором (ст. 1049 ЦК України) Якщо договором встановлений обов`язок позичальника повернути позику частинами (з розстроченням), то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилася, та сплати процентів, належних йому відповідно до\~статті 1048\~цього\~Кодексу (ч. 2 ст. 1050 ЦК України) Зі змісту ст. 610, 612 Цивільного кодексу\~України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання. Боржник вважається таким, що прострочив виконання, якщо він не виконав його у строк, передбачений умовами договору або встановлений законом. Одностороння відмова від зобов`язання не звільняє винну сторону від відповідальності за порушення зобов`язання (ч. 2 ст. 615 ЦК України). Боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання (ч. 1ст. 265 ЦК України). Тобто ухиляючись від сплати заборгованості за кредитом, відповідач порушує зобов`язання за даними договором. Так, із наданого позивачем розрахунку заборгованості вбачається, що заборгованість відповідача станом на 08.01.2025 складається у розмірі 29254 грн. 81 коп., з яких: 24134 грн. 90 коп - загальний залишок заборгованості за наданим кредитом (тілом кредиту), 5119 грн. 91 коп. заборгованість за пенею. Розмір відсотків за порушення грошового зобов`язання складали 37,2%, що становить 3,1% в день. Окрім того, з виписки руху коштів отриманої відповідачем картки вбачається, що вона дійсно отримала 25.04.2024 кошти в сумі 18000 грн., якими активно користувалась, та декілька разів здійснювала оплати на погашення заборгованості за відсотками. З 01.07.2024 до 01.01.2025 відповідачу нараховувалися штрафи/пені, які склали 5119 грн. 91 коп. При цьому, суд вважає, що вимога щодо стягнення з відповідача заборгованості за пенею в розмірі 5119,91 грн. задоволенню не підлягає, з огляду на наступне. 17 березня 2022 р. набув чинності Закон України «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо дії норм на період дії воєнного стану» № 2120-IX від 15 березня 2022 р., яким, зокрема, було внесено зміни до розділу "Прикінцеві та перехідні положення" Цивільного кодексу України та доповнено його пунктом 18, що встановлює нові правила звільнення позичальника від відповідальності в разі прострочення виконання ним своїх зобов`язань. Так, у період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцяти денний строк після його припинення або скасування у разі прострочення позичальником виконання грошового зобов`язання за договором, відповідно до якого позичальнику було надано кредит (позику) банком або іншим кредитодавцем (позикодавцем), позичальник звільняється від відповідальності, визначеної статтею 625 цього Кодексу, а також від обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за таке прострочення. Установити, що неустойка (штраф, пеня) та інші платежі, сплата яких передбачена відповідними договорами, нараховані включно з 24 лютого 2022 року за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) за такими договорами, підлягають списанню кредитодавцем (позикодавцем). Виходячи викладене, надавши належної оцінки представленим у справі доказам, у їх сукупності, встановивши розмір заборгованості за фактично отриманими позичальниками грошовими коштами у розмірі, що підтверджується випискою з особового рахунку та не спростовано відповідачкою, суд дійшов висновку про часткове задоволення позовних в частині стягнення з [PERSON] на користь банку заборгованості за наданим кредитом в розмірі 24134 грн. 90 коп. Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України, згідно з якою судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Таким чином, з відповідача на користь позивача підлягає стягненню сума судового збору у розмірі 2498 грн. 07 коп. (24134 грн. 90 коп. * 100% : 29254 грн. 81 коп. * 3028 грн.) На підставі викладеного,

Outcome: partial