Jurisdiction: civil
Date: 2025-09-22 00:00:00

Позивач [PERSON] звернувся до Слов`янського міськрайонного суду Донецької області з позовною заявою до Черкаської селищної військової адміністрації Краматорського району Донецької області про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини, обґрунтовуючи свої вимоги тим, що він доводився онуком з боку матері [PERSON] , яка померла [INFO] . Після її смерті залишилась спадщина земельна ділянка площею 1,0001 га для ведення особистого селянського господарства, розташована на території Привільської сільської ради Краматорського (раніше Слов`янського) району Донецької області, кадастровий №1424286800:01:000:0074, яка належала їй на підставі Державного акту на право власності на земельну ділянку серії ЯЖ №430088 від 05 вересня 2008 року. На випадок смерті [PERSON] залишила Заповіт від 28 жовтня 2010 року, реєстровий №194, посвідчений секретарем виконавчого комітету Привільської сільської ради Слов`янського району Донецької області, яким заповіла все належне їй майно онуку [PERSON] , 1988 року народження. З метою оформлення спадщини у серпні 2025 року, [PERSON] звернувся до нотаріуса, однак йому було відмовлено в оформленні прав на спадщину, оскільки він пропустив шестимісячний строк для прийняття спадщини. Спадкова справа після смерті [PERSON] не заводилась. Спадкодавиця [PERSON] померла [INFO] . Строк для прийняття спадщини закінчувався 03 червня 2018 року. Проте позивачу не було відомо про наявність Заповіту від 28 жовтня 2010 року, яким [PERSON] заповідала йому все її майно. Річ у тому, що [PERSON] вважав, що після смерті його бабусі [PERSON] спадщину оформила його мати [PERSON] , як спадкоємиця за законом першої черги. [PERSON] мати позивача, померла [INFO] , що підтверджується Свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] від 23 вересня 2024 року в с. Улашанівка Шепетівського району Хмельницької області, доказом цьому є відповідна інформація, зазначена у Свідоцтві про смерть. Наведене пов`язане з тим, що після початку війни [PERSON] вимушена була евакуюватись до більше безпечного місця. Разом з собою вона забрала і всі документи. Таким чином, після смерті матері позивач поїхав до останнього фактичного її місця проживання (с. Улашанівка) забирати її речі, серед яких і знайшов Заповіт від 28 жовтня 2010 року, про який йому раніше не було відомо. Позивач вважає причини пропуску строку звернення до нотаріуса поважними, тому просить суд визначити йому додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини після [PERSON] , померлої [INFO] . Позивач [PERSON] , та представник позивача, адвокат Прокопцев С.В., який діє на підставі Ордеру на надання правничої допомоги серії АН № 1773894 від 01 вересня 2025 року, до судового засідання не з`явилися, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, представник позивача надав заяву про розгляд справи без їхньої участі, позов просив задовольнити. Представник відповідача, Черкаської селищної військової адміністрації Краматорського району Донецької області, до судового засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, до суду надійшла заява про розгляд справи без участі представника відповідача та про згоду на задоволення позовних вимог [PERSON] . Суд, розглянувши подані сторонами документи та матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення справи по суті, приходить до висновку, що заявлені позовні вимоги [PERSON] до Черкаської селищної військової адміністрації Краматорського району Донецької області про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини підлягають задоволенню з огляду на їх законність та обґрунтованість. Відповідно до вимог ч. ч. 1, 2 ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи, часом відкриття спадщини є день смерті особи. Згідно з ч. 1 ст. 1221 ЦК України місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. Відповідно до ч. 3 ст. 1223 ЦК України право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. Згідно з ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Указом Президента України від 24.02.2022 №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженим Законом України від 24.02.2022 № 2102-ІХ, у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб. В подальшому Указами Президента України, затвердженими відповідними Законами України, у зв`язку з триваючою широкомасштабною збройною агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану» продовжувалися строки дії воєнного стану в Україні, востаннє Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» від 29 жовтня 2024 року № 4024-ІХ продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 год. 30 хв. 10 листопада 2024 року строком на 90 діб. Краматорський район Донецької області (включаючи Черкаську селищну військову адміністрацію) входив до Переліку територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих Російською Федерацією, затвердженого наказом Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України від 22.12.2022 № 309. Згідно з ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Відповідно до вимог ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови в її прийнятті спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 ЦК України. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. На підставі ч. 3 ст. 1266 Цивільного кодексу України племінники спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові (сестрі, братові спадкодавця), якби вони були живими на час відкриття спадщини. Відповідно до Свідоцтва про народження серії [NUMBER] від 21 березня 1988 року, [PERSON] є сином [PERSON] , яка померла [INFO] , що підтверджується Свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] від 23 вересня 2024 року. Відповідно до Свідоцтва про народження серії [NUMBER] від 01 березня 1969 року, [PERSON] була донькою [PERSON] , яка померла [INFO] , що підтверджується Свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] від 04 грудня 2017 року. Враховуючи вищевикладене, [PERSON] є онуком [PERSON] . 29 серпня 2025 року приватним нотаріусом Краматорського районного нотаріального округу Донецької області Соловар В.І. було видано Лист про відмову у вчиненні нотаріальної дії, якою [PERSON] відмовлено у прийнятті Заяви про прийняття спадщини за законом після померлої [PERSON] , оскільки ним пропущено встановлений законом строк для прийняття спадщини. Згідно з ч.2 ст. 1220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи або оголошення її померлою. Згідно зі ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Зі змісту вказаних норм вбачається, що звертатися з позовом про визначення додаткового строку, достатнього для прийняття спадщини мають право спадкоємці за заповітом чи за законом, а суд при вирішенні цього питання повинен перевіряти поважність причин його пропуску. У відповідності до вимог ст. ст. 76, 81 ЦПК України «Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи». В обґрунтування поважності причин пропуску позивачем строку для подання заяви про прийняття спадщини, який згідно частині 1 статті 1270 ЦК України встановлюється у шість місяців та починається з дня відкриття спадщини Позивач зазначає, що не зміг подати у встановлений законом строк заяву про прийняття спадщини, оскільки після початку війни [PERSON] (мати позивача) вимушена була евакуюватись до більше безпечного місця. Разом з собою вона забрала всі документи. Таким чином, після смерті матері, позивач поїхав до останнього фактичного її місця проживання (с. Улашанівка) забирати речі, серед яких знайшов Заповіт від 28 жовтня 2010 року, про який йому раніше не було відомо. У зв`язку з тим, що причина пропуску строку для прийняття спадщини є поважною [PERSON] не міг у встановлений законом строк подати нотаріусу відповідну Заяву. У відповідності до Постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30 травня 2008 року «Про практику у справах про спадкування» п.24 (абзаци 1,2,6) Особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникає з набранням чинності зазначеним Кодексом. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину ( частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Також, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду у Постанові від 17 жовтня 2018 року, справа № 681/203/17-ц, зазначив, що гарантоване статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод право на справедливий суд включає в себе принцип доступу до суду, ефективність якого обумовлюється тим, що особі має бути забезпечена можливість звернутися до суду за вирішенням певного питання, і що держава не повинна чинити правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права. При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи. Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Прецедентна практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності. Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій». Приймаючи до уваги той факт, що позивачем надано суду докази у відповідності до ст. ст. 76, 81 ЦПК України, які б свідчили про поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини після смерті [PERSON] , то суд приходить до висновку, що позовні вимоги [PERSON] підлягають задоволенню. На підставі викладеного,

Outcome: approved