Jurisdiction: civil
Date: 2025-09-29 00:00:00

23.07.2025 до Зарічного районного суду м. Суми надійшла вказана позовна заява. В обґрунтування позову представник позивача зазначив, що [INFO] помер рідний брат позивача [PERSON] [INFO] , який був громадянином РФ, однак останні 25 років як уродженець с. Козельне Недригайлівського району Сумської області, українець за походженням, постійно проживав у м. Суми та придбав квартиру і мав постійну посвідку на проживання в Україні. Після смерті померлого, як вказує представник, інших родичів у нього не залишилось, при цьому станом на момент смерті спадкодавця йому на праві власності належала квартира за адресою: [ADDRESS] . Померлим заповіт складений не був, тому позивач як єдиний брат померлого належить до спадкоємців другої черги і є єдиним спадкоємцем померлого за законом. Крім того представник позивача вказує, що для отримання спадщини позивач не зміг у встановлений строк звернутись із заявою до нотаріальної контори про прийняття спадщини, оскільки не знав про смерть брата. У подальшому приблизно через кілька місяців після смерті хтось із сусідів померлого по телефону чи через соціальні мережі повідомив позивача про смерть брата, однак позивач в травні 2024 року виїхав до своїх дітей під захист держави Норвегія. Відсутність свідоцтва про смерть брата позивача, яке за відсутності будь-якого прямого сполучення з країною - агресором унеможливлювало підтвердження факту смерті, без чого позивач не міг звернутись до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини, тому був пропущений шестимісячний термін на прийняття спадщини. З метою реалізації свого права на спадщину, позивач 28.01.2025 в м. Мосс (Норвегія) видав доручення на ім`я представника [PERSON] . У червні 2025 року засобами поштового зв`язку позивач надіслав нотаріально посвідчену заяву про вступ у спадщину до приватного нотаріуса Бурбики Т.А. У кінці червня 2025 року, після отримання свідоцтва про смерть спадкодавця та здійснення його перекладу на українську мову, представник позивача 10.07.2025 звернувся із вказаними документами до приватного нотаріуса Бурбики Т.А. для відкриття спадщини після померлого, але отримав роз`яснення, що в зв`язку із пропуском шестимісячного терміну вступу у спадщину, як передбачено цивільним кодексом України, нотаріус не може відкрити спадкову справу. В зв`язку з цим позивач змушений звернутись до суду з позовом про визначення йому додаткового строку для звернення до нотаріуса. Ухвалою Зарічного районного суду м. Суми від 28.07.2025 відкрито провадження у даній справі, постановлено розглядати справу в порядку загального позовного провадження, підготовче судове засідання призначено на 28.08.2025, встановлено відповідачу строк для подання відзиву на позов, залучено до участі у справі у якості третьої особи приватного нотаріуса Бурбику Т.А. 05.08.2025 через загальну канцелярію суду представник відповідача подала відзив, в якому просить відмовити у задоволенні позовних вимог у зв`язку з їх необґрунтованістю, зазначає, що необізнаність про смерть спадкодавця не є поважною причиною для визначення додаткового строку для прийняття спадщини, подальший розгляд справи просила здійснювати без участі представника відповідача. Від третьої особи до суду жодних документів не надходило. Ухвалою Зарічного\~районного суду\~м.\~Суми \~від 28.08.2025\~закрито підготовче\~провадження та\~призначено справу\~№ 591/8281/25\~ до\~розгляду по суті на 30 вересня 2025 року. У судове засідання з розгляду справи по суті позивач та його представник не прибули, до суду представник позивача подав заяву від 30.09.2025, у якій підтримав позовні вимоги у повному обсязі та просив розглядати справу без його участі. Представник відповідача у судове засідання не прибув, судом враховане клопотання про розгляд справи без участі представника відповідача, викладене у відзиві на позов. Від третьої особи письмових пояснень стосовно предмета спору не надходило, про причини неявки у судове засідання третя особа не повідомляла, про його призначення повідомлена належним чином. Відповідно до частини другої статті 247 Цивільного процесуального кодексу України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. У зв`язку з цим на підставі статті 247 ЦПК України, суд розглядає справу без фіксування судового процесу. Розглянувши матеріали справи, дослідивши та оцінивши наявні у справі докази, суд доходить висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Правовідносини, які виникли між учасниками справи, врегульовано положеннями Книги шостої «Спадкове право» Цивільного кодексу України. За змістом статей 1216, 1217 Цивільного кодексу України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Згідно статті 1270 Цивільного кодексу України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо виникнення у особи права на спадкування залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється у три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття. Якщо строк, що залишився, менший як три місяці, він продовжується до трьох місяців. Судом встановлено, що [INFO] помер рідний брат позивача [PERSON] [INFO] , що підтверджено копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданого 98600089 відділом ЗАЦС адміністрації міста Нягань Ханти-Мансійського автономного округу - Югри, актовий запис №170249860008900163006. З відповіді приватного нотаріуса вбачається, що померлому належало нерухоме майно - квартира за адресою: [ADDRESS] . Померлим заповіт\~складений не\~був,\~тому позивач\~як єдиний\~брат померлого\~належить до\~спадкоємців другої\~черги і\~є єдиним\~спадкоємцем померлого\~за законом. Згідно довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі про право на спадщину) № 81824447, сформованої приватним нотаріусом Бурбикою Т.А., по параметрам пошуку « [PERSON] , дата смерті [INFO] », відсутня інформація у спадковому реєстрі. Родинні відносини позивача з померлим братом [PERSON] [INFO] , підтверджуються копіями свідоцтв про народження серії [NUMBER] від 30.12.1956, актовий запис №46 та серії [NUMBER] від 07.09.1952. Судом також встановлено, що з метою отримання спадщини позивач не зміг у встановлений строк звернутись до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, оскільки про смерть брата він дізнався лише за кілька місяців, відсутність свідоцтва про смерть, яке за відсутності будь-якого прямого сполучення з країною - агресором унеможливлювало підтвердження факту смерті та перешкоджало позивачеві вчасно звернутись до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини і був пропущений шестимісячний термін на прийняття спадщини. Так позивач 28.01.2025 в м. Мосс (Норвегія) видав доручення на ім`я свого представника - [PERSON] . 18 червня 2025 року засобами поштового зв`язку позивач надіслав нотаріально посвідчену заяву про вступ у спадщину до приватного нотаріуса Бурбики Т.А. Після отримання свідоцтва про смерть спадкодавця та здійснення його перекладу на українську мову представник позивача 10.07.2025 звернувся із вказаними документами до приватного нотаріуса Бурбики Т.А. для відкриття спадщини після померлого, але отримав роз`яснення що у зв`язку із пропуском шестимісячного терміну вступу у спадщину, передбаченого цивільним кодексом України, нотаріус не може відкрити спадкову справу, що підтверджується листом приватного нотаріуса Сумського міського нотаріального округу Бурбики Т.А. від 10.07.2025 №111/02-14. Статтею 1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою\~згодою спадкоємців,\~які прийняли\~спадщину,\~спадкоємець,\~який пропустив\~строк для\~прийняття спадщини,\~може подати\~заяву про\~прийняття спадщини\~нотаріусу або\~в сільських\~населених пунктах\~-\~уповноваженій на\~це посадовій\~особі відповідного\~органу місцевого\~самоврядування за\~місцем відкриття\~спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Правила частини третьої 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними. Зазначена правова позиція викладена у постанові Верховного Суду України у справі №6-1320цс17 від 23.08.2017; у постанові Верховного Суду України від 06.09.2017 у справі №6-496 цс17. Незначний термін пропуску строку для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини є поважною причиною для звернення до суду за визначенням додаткового строку. Вказану правову позицію висловив Верховний Суд у постанові від 17.10.2018 у справі № 681/203/17-ц. Згідно узагальнення про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування Вищого Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 №24-753/0/4-13 належними відповідачами у спорах про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є спадкоємці, які прийняли спадщину, або територіальні громади в особі органів місцевого самоврядування а місцем відкриття спадщини. Належним відповідачем у справі є Сумська міська рада. Згідно пункту 24 Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30.05.2008 «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Згідно зі статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» та частиною четвертою статті 10 ЦПК суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права. Згідно зі статтею 6 Конвенції з прав людини та основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. \~ \~ \~ \~Статтею 13 Конвенції визнається право на ефективний спосіб захисту прав, і це означає, що особа має право пред`явити в суді таку вимогу на захист цивільного права, яка відповідає змісту порушеного права та характеру правопорушення. \~ \~ \~ \~Ураховуючи те, що в законодавстві не міститься визначення поняття поважності причин пропуску строку для прийняття спадщини, їх поважність повинна визначатися судом у кожному випадку, виходячи з конкретних обставин справи. Нормами статей 12, 13\~ЦПК України закріплено такі принципи цивільного судочинства, як змагальність сторін та диспозитивність цивільного судочинства, які полягають в тому, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи (частина 1 статті 76 ЦПК України). Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування (частина 1 статті 77 ЦПК України). Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування (частина 2 статті 78 ЦПК України). Згідно із частиною 1 статті 81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 82 цього Кодексу. Згідно із частинами 5, 6 статті 81\~ЦПК України докази подаються сторонами та іншими учасниками справи, які беруть участь у справі. Доказуванню не може ґрунтуватися на припущеннях. Суд, оцінивши наявні у справі докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому їх досліджені, враховуючи відсутність спору про спадщину, доходить висновку про можливість задоволення позову та визначення позивачу додаткового строку для прийняття спадщини після смерті померлого брата [PERSON] , оскільки наведені у позові причини пропуску строку на звернення до нотаріуса у своїй сукупності, з огляду на вік позивача, його місце перебування, місце смерті спадкодавця, свідчать про поважність причин пропуску такого строку. У відповідності до положень статей 133, 141 ЦПК України судові витрати суд залишає за позивачем.

Outcome: approved