Jurisdiction: civil
Date: 2025-09-25 00:00:00

[PERSON] та [PERSON] звернулися до Києво-Святошинського районного суду Київської області із позовною заявою до [PERSON] , третя особа без самостійних вимог Служба у справах дітей Борщагівської сільської ради Бучанського району Київської області про визначення способів спілкування з неповнолітньою онукою та участі у її вихованні. Позовні вимоги, [PERSON] та [PERSON] обґрунтовують тим, що після розірвання шлюбу укладеного між їхнім сином, [PERSON] , та [PERSON] і, відповідно, припинення між ними шлюбно-сімейних відносин, спільна донька останніх неповнолітня [PERSON] , [INFO] , залишилася проживати з матір`ю, [PERSON] , яка в свою чергу, за переконанням позивачів, чинить систематичні перешкоди в реалізації їхнього права на участь у вихованні неповнолітньої [PERSON] . На підставі викладеного, позивачі (з урахуванням заяви про зміну предмета позову) просили суд: зобов`язати [PERSON] не чинити перешкоди [PERSON] та [PERSON] у спілкуванні з онукою та визначити спосіб участі у вихованні [PERSON] в такому порядку: - \~ \~ \~ \~зобов`язати [PERSON] ( [INFO] , ІПН: [NUMBER] ) повідомляти про зміну місця перебування / проживання онуки [PERSON] , [INFO] не пізніше ніж за 2 дні до моменту переміщення, засобом телефонного зв`язку шляхом здійснення дзвінків на телефонний номер діда [PERSON] ( [INFO] , ІПН: [NUMBER] або на телефонний номер баби [PERSON] ( [INFO] , ІПН: [NUMBER] відповідно; - \~ \~ \~ \~зобов`язати [PERSON] ( [INFO] , ІПН: [NUMBER] ) під час перебування онуки [PERSON] , [INFO] за межами України організовувати телефонні та відеозв`язки (спілкування) за допомогою мессенджерів Telegram чи WhatsApp діда [PERSON] ( [INFO] , ІПН: [NUMBER] ) телефонний номер [NUMBER] та баби [PERSON] ( [INFO] , ІПН: [NUMBER] ) телефонний номер [NUMBER] з онукою [PERSON] , [INFO] протягом однієї години два рази на тиждень (два рази кожного тижня) у зручний для онуки час відповідно; - \~ \~ \~ \~зобов`язати [PERSON] ( [INFO] , ІПН: [NUMBER] ) під час перебування онуки [PERSON] , [INFO] в Україні організовувати зустрічі діда [PERSON] ( [INFO] , ІПН: [NUMBER] ) та баби [PERSON] ( [INFO] , ІПН: [NUMBER] ) з онукою [PERSON] , [INFO] для спілкування кожні вихідні дні з 11:00 год. суботи до 11:00 год. неділі без присутності матері [PERSON] ( [INFO] , ІПН: [NUMBER] ) за місцем проживання діда [PERSON] ( [INFO] , ІПН: [NUMBER] ) та баби [PERSON] ( [INFO] , ІПН: [NUMBER] ) адреса: [ADDRESS] або за зареєстрованим місцем проживання [PERSON] , [INFO] , адреса: [ADDRESS] за бажанням онуки відповідно. В свою чергу, [PERSON] у поданому відзиві на позовну заяву наголошує на тому, що ніколи не чинила жодних перешкод у спілкуванні позивачів із онукою та не заперечує проти будь-якої форми їхньої комунікації, якщо це прямо не суперечить інтересам самої [PERSON] . Також повідомила, що [PERSON] більшість часу проживає за кордоном, готується до вступу в іноземний інститут, тому активно вивчає англійську мову та згодом буде відвідувати підготовчі курси перед вступом у ВНЗ в іноземній країні, а тому запропонований позивачами графік спілкування суперечитиме інтересам дитини. [PERSON] досягла того віку, коли має право самостійно приймати рішення щодо проведення дозвілля з родичами, визначати порядок та спосіб спілкування з дідом та бабою, а будь-який примус в даному випадку з боку позивачів є недопустимим. З урахування інтересів дитини [PERSON] запропонувала наступний графік спілкування [PERSON] з дідом та бабою: - \~ \~ \~ \~за попередньою домовленістю з матір`ю дитини шляхом побачень і спілкування позивачів з дитиною двічі на місяць із можливістю перебування дитини за місцем проживання чи перебування Позивачів, без присутності матері, та з можливістю відвідування культурно-масових, спортивних та розважальних заходів, виключно за бажанням дитини та у разі перебування її в Україні; - \~ \~ \~ \~ побачення та спілкування з онукою у день народження баби та діда, враховуючи бажання дитини, за попередньою домовленістю з матір`ю. Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 09 вересня 2024 року відкрито провадження у цивільній справі за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче судове засідання та витребувано у Служби у справах дітей Борщагівської сільської ради Бучанського району Київської області висновок щодо порядку спілкування [PERSON] та [PERSON] з онукою [PERSON] , [INFO] . 25.12.2024 року до суду від Служби у справах дітей Борщагівської сільської ради Бучанського району Київської області надійшло рішення від 28.11.2024 року №\~774/5 «Про затвердження висновку щодо визначення порядку у спілкуванні [PERSON] , [PERSON] з онукою [PERSON] , [INFO] ». Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 11 червня 2025 року було закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 18 вересня 2025 року на 14 год. 00 хв. \~ \~ \~ \~18 вересня 2025 року представники сторін подали клопотання про розгляд справи без їх участі та ухвалення рішення на підставі наявних в матеріалах справи доказах. \~ \~ \~ \~Згідно ч.1 ст. 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. У разі неявки всіх учасників справи у судове засідання, яким завершується розгляд справи, або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, суд підписує рішення без його проголошення. Датою ухвалення рішення є дата його проголошення (незалежно від того, яке рішення проголошено - повне чи скорочене). Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення (ч.ч.4, 5 ст. 268 Цивільного процесуального кодексу України). Відповідно до постанови Касаційного цивільного суду Верховного Суду від 30 вересня 2022 року за № 761/38266/14 якщо проголошення судового рішення не відбувається, то датою його ухвалення є дата складення повного судового рішення, навіть у випадку, якщо фактичне прийняття такого рішення відбулось у судовому засіданні, яким завершено розгляд справи і в яке не з`явились всі учасники такої справи. При цьому, дата, яка зазначена як дата ухвалення судового рішення, може бути відмінною від дати судового засідання, яким завершився розгляд справи і у яке не з`явились всі учасники такої справи. Суд дослідивши матеріали справи, приходить до наступних висновків. Судом встановлено, що 25.07.2008 Відділом реєстрації актів цивільного стану Оболонського районного управління Міністерства юстиції в м. Києві було зареєстровано шлюб між [PERSON] та [PERSON] , актовий запис № 737. Від вказаного шлюбу [PERSON] та [PERSON] мають спільну доньку [PERSON] , [INFO] . Відповідно, [PERSON] та [PERSON] є дідусем та бабусею неповнолітньої [PERSON] . В подальшому, рішенням Києво-Святошинського районного суду міста Києва від 13.06.2023 у справі № 369/11744/22 укладений між [PERSON] та [PERSON] шлюб було розірвано. Після фактичного припинення шлюбних відносин неповнолітня [PERSON] залишилася проживати зі своєю матір`ю, [PERSON] . \~ \~ \~ \~Так, підстави виникнення, зміст особистих немайнових і майнових прав та обов`язків батьків і дітей, усиновлювачів та усиновлених, інших членів сім`ї та родичів визначено\~Сімейним кодексом України. Відповідно до частин 9 та 10\~статті 7 Сімейного кодексу України, сімейні відносини регулюються на засадах справедливості, добросовісності та розумності, відповідно до моральних засад суспільства. Кожен учасник сімейних відносин має право на судовий захист. Згідно зі\~ст. 257 СК України\~баба, дід, прабаба, прадід мають право спілкуватися зі своїми внуками, правнуками, брати участь у їх вихованні. Батьки чи інші особи, з якими проживає дитина, не мають права перешкоджати у здійсненні бабою, дідом, прабабою, прадідом своїх прав щодо виховання внуків, правнуків. Якщо такі перешкоди чиняться, баба, дід, прабаба, прадід мають право на звернення до суду з позовом про їх усунення. Вимогами\~ст. 18 СК України\~передбачені способи захисту сімейних прав та інтересів, зокрема, припинення дій, які порушують сімейні права. Згідно до\~ст. 263 СК України\~спір щодо участі баби та діда у вихованні дитини вирішується судом відповідно до\~ст. 159 СК України. За положеннями\~ст. 159 СК України\~суд визначає способи участі одного з батьків у вихованні дитини (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця його проживання тощо), місце та час їхнього спілкування. В окремих випадках, якщо це викликано інтересами дитини, суд може обумовити побачення з дитиною присутністю іншої особи. Під час вирішення спору щодо участі одного з батьків у вихованні дитини береться до уваги ставлення батьків до виконання своїх обов`язків, особиста прихильність дитини до кожного з них, вік дитини, стан її здоров`я та інші обставини, що мають істотне значення, в тому числі стан психічного здоров`я одного з батьків, зловживання ним алкогольними напоями або наркотичними засобами. Декларацією прав дитини, прийнятою Генеральною Асамблеєю ООН 20.11.1959 року, у принципі 6 проголошено, що дитина для повного і гармонійного розвитку її особистості потребує любові і розуміння. Вона повинна, коли це можливо, рости під опікою і відповідальністю своїх батьків і в усякому випадку в атмосфері любові і моральної та матеріальної забезпеченості; малолітня дитина не повинна, крім тих випадків, коли є виняткові обставини, бути розлучена зі своєю матір`ю. Відповідно до ст. 3 Конвенції у всіх діях відносно дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними або приватними інституціями, які займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється найкращому забезпеченню інтересів дитини. Держави-учасниці зобов`язуються забезпечити дитині такий захист і піклування, які необхідні для її благополуччя, беручи до уваги права й обов`язки її батьків, опікунів чи інших осіб, які відповідають за неї за законом, і з цією метою вживають всіх відповідних законодавчих і адміністративних заходів. Оскільки дід, баба, як з боку батька, так і з боку матері є родичами дітей, батьки чи інші особи, з якими проживають діти, не мають права перешкоджати у здійсненні бабою, дідом, своїх прав. З аналізу норм сімейного законодавства вбачається, що у тому разі, коли батьки дитини спільно не проживають, питання щодо способів участі одного із батьків, баби та діда має вирішуватися судом не тільки з урахуванням інтересів кожного з них, а перш за все з урахуванням прав та законних інтересів дитини - її права на належне батьківське виховання, яке повною мірою може бути забезпечене тільки обома батьками, права на безперешкодне спілкування з бабою та дідом, що є запорукою нормального психічного розвитку дитини. Одним із завдань\~Сімейного кодексу України\~є забезпечення кожної дитини сімейним вихованням, можливістю духовного та фізичного розвитку (ст. 1). Виховання у колі сім`ї, як раз передбачає у повній сім`ї, тобто при участі усіх членів родини, як молодших, так і старших, і баби з дідом у тому числі. Відповідно до\~ст. 1 Закону України «Про охорону дитинства»\~контакт з дитиною - це реалізація матір`ю, батьком, іншими членами сім`ї та родичами, у тому числі тими, з якими дитина не проживає, права на спілкування з дитиною, побачення зазначених осіб з дитиною, а також надання їм інформації про дитину або дитині про таких осіб, якщо це не суперечить інтересам дитини. Статтею 19 Сімейного кодексу України\~встановлено, що при розгляді судом спорів щодо участі одного з батьків у вихованні дитини, місця проживання дитини, позбавлення та поновлення батьківських прав, побачення з дитиною матері, батька, які позбавлені батьківських прав обов`язковою є участь органу опіки та піклування. Орган опіки та піклування подає суду письмовий висновок щодо розв`язання спору на підставі відомостей, одержаних у результаті обстеження умов проживання дитини, батьків, інших осіб, які бажають проживати з дитиною, брати участь у її вихованні, а також на підставі інших документів, які стосуються справи. Згідно рішення Виконавчого комітету Борщагівської сільської ради Бучанського району Київської області від 28.11.2024 № 774/5 «Про затвердження висновку щодо визначення порядку спілкування [PERSON] , [PERSON] з онукою [PERSON] , [INFO] », порядок побачення позивачів з онукою визначено наступним чином: -за бажанням [PERSON] та в разі перебування її на території України; -за бажанням дитини у разі перебування [PERSON] та/або [PERSON] в країні перебування [PERSON] . Зустрічі проводити в місцях культурно-розважального характеру, призначених для повноцінного відпочинку дітей, із обов`язковим урахуванням стану здоров`я, бажання, інтересів та потреб [PERSON] . Висновок базується на інформації про усі фактичні обставини, з урахуванням пояснень [PERSON] та її бажань. Відповідно ч. 1\~ст. 76 ЦПК України\~доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення, що визначено частино 2\~статті 77 ЦПК України. Згідно ст. ч. 1\~ст. 81 ЦПК України\~кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ч. 1, 2, 5\~ст. 263 ЦПК України\~судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Суд постановляє рішення в межах заявлених ними вимог і на підставі наданих сторонами доказів. Суд, дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши надані сторонами належні, допустимі та достовірні докази як кожний окремо, так і у їх сукупності, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, з урахуванням якнайкращих інтересів дітей, приходить до висновку про можливість часткового задоволення позовних вимог [PERSON] та [PERSON] щодо встановлення порядку участі у вихованні та спілкуванні з онукою [PERSON] . У\~статті 159 СК України\~зазначено, що суд визначає способи участі у вихованні дитини (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця проживання тощо), місце та час спілкування. Одним із найважливіших прав дитини є право на сімейне виховання. Право дитини на сімейне виховання включає також право на спілкування з іншими членами сім`ї: дідом, бабою, братами, сестрами, іншими родичами. Право на повагу до сімейного життя, гарантоване\~статтею 8 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, охоплює щонайменше зв`язки між близькими родичами, наприклад, між дідусями, бабусями та онуками, оскільки такі родичі можуть відігравати у сімейному житті важливу роль. Тлумачення\~статті 159 СК України\~свідчить, що позов про усунення перешкод у вихованні дитини і спілкуванні з нею - є позовом про заборону поведінки особи, яка чинить перешкоди іншій особі у здійсненні нею свого права. \~ \~ \~ \~Витрати по сплаті судового збору покласти на сторін пропорційно розміру задоволених позовних вимог шляхом стягнення з відповідача на користь першого позивача 605,60 грн судового збору. На підставі викладеного та

Outcome: partial