Jurisdiction: civil
Date: 2025-09-25 00:00:00

У грудні 2020 року [PERSON] звернувся до Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Київоблгаз» (далі АТ «ОГС «Київоблгаз») з позовом про визнання наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності неправомірним та стягнення заохочувальних виплат. Мотивував тим, що перебуває у трудових відносинах з АТ «Київоблгаз». Протягом 2018-2019\~рр. неодноразово нагороджувався подяками за сумлінну працю, професійну відповідальність, порядність, відданість роботі. Наказом Кагарлицької філії Рокитнянської дільниці від 23 грудня 2019 року № 4401 кільком працівникам підприємства, до числа яких ввійшов позивач, оголошено догану. Внаслідок догани позивач був позбавлений права на отримання заохочувальних виплат, які згідно зі змістом Колективного договору є обов`язковими. Позивач вважає притягнення до дисциплінарної відповідальності неправомірним. Згідно з чинним трудовим законодавством та характером робіт у АТ «Київоблгаз» вимога надурочних робіт є виправданою лише у випадку аварій або інших надзвичайних подій. Водночас, позивачу оголошена догана під час виконання тренувального виклику у понадурочний час. Враховуючи наведене, позивач просить суд: 1.визнати неправомірним та скасувати наказ від 23 грудня 2019 року № 4401 о/с про оголошення догани водію автотранспортних засобів служби автотранспорту [PERSON] ; 2.стягнути з АТ «ОГС «Київоблгаз» безпідставно утримані компенсаційні виплати у розмірі 21\~600 грн безпідставно утриманих заохочувальних коштів. Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 10 грудня 2020 року провадження в справі було відкрито в порядку загального позовного провадження із призначенням підготовчого судового засідання. Розпорядженням керівника апарату Києво-Святошинського районного суду Київської області від 11 жовтня 2021 року № 669 справу передано для повторного автоматизованого розподілу та призначено судді Фінагеєвій І. О. Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 24 січня 2022 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду У судове засідання позивач та його представник не з`явилися, про час, дату та місце розгляду справи їх було повідомлено належним чином. Позивач надав заяву про розгляд справи за його відсутності, позов підтримав. Відповідач у судове засідання не з`явився, про час, дату та місце розгляду справи сповіщений належним чином. Представник відповідача подав заяву про розгляд справи у його відсутність. У зв`язку з неявкою сторін в силу частини другої статті 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. У відповідності до частини п`ятої статті 268 ЦПК України датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення. Відповідно до постанови КЦС ВС від 30 вересня 2022 року за № 761/38266/14 якщо проголошення судового рішення не відбувається, то датою його ухвалення є дата складення повного судового рішення, навіть у випадку, якщо фактичне прийняття такого рішення відбулось у судовому засіданні, яким завершено розгляд справи і в яке не з`явились всі учасники такої справи. При цьому, дата, яка зазначена як дата ухвалення судового рішення, може бути відмінною від дати судового засідання, яким завершився розгляд справи і у яке не з`явились всі учасники такої справи. Суд, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, заслухавши доводи сторін, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються, у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, дійшов такого висновку. Судом встановлено, що наказом ПАТ по газопостачанню та газифікації «Київоблгаз» від\~27\~червня 2018 року № 934 о/с [PERSON] переведено з 27 червня 2018 року на посаду водія автотранспортних засобів (спецтранспорт) автотранспортної служби Рокитнянської дільниці Кагарлицької філії по експлуатації газового господарства. Відповідно до довідки Кагарлицького відділення АТ «Київоблгаз» від 14 квітня 2021 року № 81 [PERSON] працює водієм автотранспортних засобів (спецтранспорт) служби автотранспорту Кагарлицького відділення АТ «Київоблгаз» 04\~березня 1985 року згідно з наказом № 34 о/с від 04 березня 1985 року. Відповідно до розділу 4 робочої інструкції водія автотранспортних засобів служби автотранспорту ПАТ\~«Київоблгаз» основним завданням водія автотранспортних засобів є транспортне обслуговування працівників ПАТ «Київоблгаз». У розділі 6 цієї робочої інструкції встановлено, що водій автотранспортних засобів несе відповідальність за невиконання чи неналежне виконання завдань і обов`язків відповідно до цієї інструкції згідно з чинним законодавством, в тому числі за порушення правил внутрішнього розпорядку. До водія можуть бути застосовані стягнення шляхом застосування до водія дисциплінарного стягнення у вигляді догани чи звільнення. 20 грудня 2019 року Старший інженер з експлуатаційної діяльності направив начальнику Кагарлицького відділення АТ «Київоблгаз» службову записку, згідно зі змістом якої згідно з програмним забезпеченням «TAVL» на аварійний виклик 20 грудня 2019 року о 7:57 год виїхала бригада, що заступила на зміну, в складі слюсаря Голяки С.А., водія [PERSON] . Водночас, чергова бригада у складі слюсаря [PERSON] та водія [PERSON] не виконала свої безпосередні службові обов`язки, а саме не здійснили виїзд на аварійний виклик бригади аварійної служби в терміни, визначені пунктом 8.1 Розділу VIII «Правил безпеки систем газопостачання», що могло призвести до небезпечних наслідків. 20 грудня 2019 року [PERSON] надав пояснення про те, що після надходження о 07:40 год виклику аварійної служби здійснив приготування автомобіля до виїзду та відлучився для оформлення шляхового листа. В цей час на робоче місце прибув змінний водій і здійснив виїзд автомобілем, приготуванням якого займався [PERSON] , о 07:50 год. О 08:17 приблизно автомобіль повернувся в гараж. [PERSON] наголошує на тому, що на заявку автомобіль був поданий вчасно та він мав за 5 хвилин відбути за адресою виклику, що можуть посвідчити присутні на той час майстер, старший майстер. Приймальник аварійних замовлень [PERSON] надав 20 грудня 2019 року пояснювальну\~про те, що 07:33 год надійшов аварійний виклик. Дані в комп`ютерну програму [PERSON] вносив до 07:44 год. Автомобіль виїхав за викликом о 07:56 з бригадою, яка заступила на зміну, з огляду нащо в заявку [PERSON] вніс слюсаря іншої бригади. Наказом АТ «ОГС «Київоблгаз» від 23 грудня 2019 року № 4401 о/с за неналежне виконання посадових обов`язків, а саме за невиїзд на аварійний виклик бригади аварійної служби в терміни, передбачені пунктом 8.1 розділу VIII «Правил безпеки систем газопостачання» оголошено догану, зокрема, водію автотранспортних засобів служби автотранспорту [PERSON] . З наказом [PERSON] ознайомлений 10 січня 2020 року відповідно до його розписки на наказі. 07 лютого 2020 року голова комісії по трудових спорах направила лист [PERSON] з запрошенням на засідання комісії, призначене на 18 лютого 2020 року об 11:00 хв. 06 березня 2020 року Первинна профспілкова організація АТ «Київоблгаз» направило [PERSON] запрошення на засідання комісії, призначене на 27 березня 2020 року об 11:00 год. На підставі статті 139 КЗпП України працівники зобов`язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу, додержувати трудової і технологічної дисципліни, вимог нормативних актів про охорону праці, дбайливо ставитися до майна власника, з яким укладено трудовий договір. Відповідно до статті 140 КЗпП України трудова дисципліна на підприємствах, в установах, організаціях забезпечується створенням необхідних організаційних та економічних умов для нормальної високопродуктивної роботи, свідомим ставленням до праці, методами переконання, виховання, а також заохоченням за сумлінну працю. У трудових колективах створюється обстановка нетерпимості до порушень трудової дисципліни, суворої товариської вимогливості до працівників, які несумлінно виконують трудові обов`язки. Щодо окремих несумлінних працівників застосовуються в необхідних випадках заходи дисциплінарного і громадського впливу. Статтею 141 КЗпП України визначено, що власник або уповноважений ним орган повинен правильно організувати працю працівників, створювати умови для зростання продуктивності праці, забезпечувати трудову і виробничу дисципліну, неухильно додержувати законодавства про працю і правил охорони праці, уважно ставитися до потреб і запитів працівників, поліпшувати умови їх праці та побуту. На підставі статті 147 КЗпП України, за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано тільки один з таких заходів стягнення: 1) догана; 2) звільнення. Законодавством, статутами і положеннями про дисципліну можуть бути передбачені для окремих категорій працівників й інші дисциплінарні стягнення. Статтею 147-1 КЗпП України визначено, що дисциплінарні стягнення застосовуються органом, якому надано право прийняття на роботу (обрання, затвердження і призначення на посаду) даного працівника. На працівників, які несуть дисциплінарну відповідальність за статутами, положеннями та іншими актами законодавства про дисципліну, дисциплінарні стягнення можуть накладатися також органами, вищестоящими щодо органів, вказаних у частині першій цієї статті. Вимогами статті 148 КЗпП України передбачено, що дисциплінарне стягнення застосовується власником або уповноваженим ним органом безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення, не рахуючи часу звільнення працівника від роботи у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю або перебування його у відпустці. Дисциплінарне стягнення не може бути накладене пізніше шести місяців з дня вчинення проступку. У відповідності до статті 149 КЗпП України, до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. За кожне порушення трудової дисципліни може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника. Стягнення оголошується в наказі (розпорядженні) і повідомляється працівникові під розписку. На підставі статті 150 КЗпП України,\~дисциплінарне стягнення може бути оскаржене працівником у порядку, встановленому чинним законодавством (глава XV цього Кодексу). При розгляді судами справ щодо накладення дисциплінарних стягнень судам необхідно з`ясувати, у чому конкретно проявилось порушення, що стало приводом для накладення стягнення, чи дотримані власником або уповноваженим ним органом передбачені статтями 147-1, 148, 149 КЗпП України правила і порядок застосування дисциплінарних стягнень, зокрема, чи не закінчився встановлений для цього строк, чи враховувались обставини, за яких вчинено проступок тощо. За положеннями статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом. Саме на роботодавцеві лежить обов`язок надати докази фактів винного вчинення працівником дисциплінарного проступку. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати всі обставини, за яких вчинено проступок. Для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності в обов`язковому порядку має бути встановлена вина як одна із важливих ознак порушення трудової дисципліни. За відсутності вини працівник не може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності. Зазначене узгоджується із правовим висновком, висловленим у постанові Верховного Суду від\~22 липня 2020 року у справі №\~554/9493/17\~(провадження №\~61-38286св18). З урахуванням вимог трудового законодавства, у трудових спорах саме відповідач повинен довести, що накладення стягнення відбулося без порушення законодавства про працю. Суд зауважує, що для встановлення законності та обґрунтованості наказу про накладення стягнення на працівника підприємства відповідача роботодавцем до суду не надано належні та достатні докази того, в які дні та в який час [PERSON] був зобов`язаний перебувати на робочому місці, чи виклик аварійної служби газу був отриманий під час перебування на чергуванні [PERSON] . Єдиним доказом в матеріалах справи на підтвердження факту невиїзду на виклик аварійної служби газу є надана роботодавцю [PERSON] пояснювальна, в якій позивач визнав зазначений факт. Водночас, суд не визнає такий доказ достатнім для доведення факту порушення [PERSON] положень установчих документів, якими регламентовано порядок виконання позивачем своїх посадових обов`язків. В той же час відповідач не надав до суду достатніх доказів, якими підтверджується обов`язок перебування [PERSON] на період надходження виклику аварійної служби газу на робочому місці, порядку вчинення дій [PERSON] під час надходження виклику диспетчеру. За відсутності таких доказів суд позбавлений можливості перевірити дії [PERSON] на предмет відповідності визначеним установчими документами АТ «ОГС «Київоблгаз» обов`язкам, покладеним на відповідного працівника, а отже таку невизначеність, яка роботодавцем не спростована у визначеному законом порядку, слід тлумачити на користь менш захищеної категорії осіб, тобто на користь працівника. За таких умов суд дійшов висновку про обґрунтованість позовної вимоги про визнання неправомірним та скасування наказу від 23 грудня 2019 року № 4401 о/с про оголошення догани водію автотранспортних засобів служби автотранспорту [PERSON] . Водночас, суд наголошує на тому, що позивач не довів заявлений ним розмір 21\~600 грн безпідставно утриманих заохочувальних коштів. Наказом ПАТ по газопостачанню «Київоблгаз» від 07 червня 2017 року № 03,2-110-140 затверджено Положення про преміювання працівників ПАТ «Київоблгаз» за виявлення порушень вимог Кодексу газорозподільних систем. Відповідно до пункту 2.3 цього Положення рішення про преміювання працівників, що приймали участь у виявленні порушень та відшкодуванні заподіяної шкоди підприємству, приймає голова правління на підставі відповідного подання керівника структурного підрозділу товариства, погодженого з директором з безпеки згідно затвердженої форми (Додаток 1). Премія затверджується окремим наказом голови правління товариства. У пунктах 2.4, 2.4 цього положення визначено, що преміюванн працівників, які виявили несанкціонований газопровід згідно підпункту 1 абзацу другого пункту 2.1 даного положення, здійснюється у розмірі 10\~000 грн за кожне самовільне підключення до мереж газопостачання (самовільно під`єднаний газопровід). Преміювання працівників, які виявили несанкціоноаний відбір природного газу, згідно з підпунктами 2, 3, 4, 5 абзацу другого пункту 2.1 даного положення 9крім несанкціонованого газопроводу), завдяки яким підприємству відшкодовано заподіяну шкоду, здійснюється у розмірі до 10% включно, від коштів, що надійшли на рахунок підприємства за вирахуванням ПДВ. У пункту 2.6 цього Положення роботодавець визначив, що витрати на преміювання здійснюються з фонду оплати праці, носять разовий характер і відносяться до інших заохочувальних та компенсаційних виплат. Дія дисциплінарних стягнень на них не розповсюджується. Наказом АТ «ОГС «Київоблгаз» від 31 січня 2019 року № 110-30-0119 введено в дію з 01 лютого 2019 року Положення про преміювання працівників ПАТ «Київоблгаз» за виявлення порушення вимог Кодексу газорозподільних систем. Водночас, Положення в редакції, затвердженій цим наказом, до суду не надано. Наказом АТ «ОГС «Київоблгаз» від 10 червня 2019 року № 110-143-0619 внесено зміни до пункту 2.4 цього Положення шляхом збільшення розміру премії за виявлення працівниками підприємства несанкціонованого газопроводу до 25\~000 грн. Аналіз змісту Положення дає підстави для висновку про те, що преміювання працівників знаходиться в межах дискреційних повноважень роботодавця та залежить від вчинених працівником дій, наслідки яких можуть бути підставою для преміювання згідно з цим положенням. Позивач до суду не надав належних та допустимих доказів вчинення ним дій, які б підпадали під визначення Положення про преміювання та доводили наявність підстав для нарахування працівнику роботодавцем заохочувальних разових виплат на заявлену у позові суму. Водночас суд на підставі припущень, за відсутності належних та допустимих доказів неуповноважений на підставі домислів визнавати доведеною заявлену у позові суму. Враховуючи наведене, суд дійшов висновку про наявність підстав для відмови у задоволенні позовної вимоги про стягнення грошових коштів в рахунок незаконно утриманих заохочувальних коштів. Таким чином, розглянувши справу в межах заявлених позовних вимог, дослідивши всебічно, повно, безпосередньо та об`єктивно наявні у справі докази, оцінивши їх належність, допустимість, достовірність і взаємний зв`язок у сукупності, з урахуванням того, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичної особи, суд дійшов висновку про часткове задоволення позовних вимог в частині визнання неправомірним та скасування наказу від 23 грудня 2019 року № 4401 о/с про оголошення догани водію автотранспортних засобів служби автотранспорту [PERSON] .

Outcome: partial