Jurisdiction: civil
Date: 2025-09-25 00:00:00

19 червня 2025 року\~АТ «Комерційний банк «ГЛОБУС», в особі представника адвоката Прохоренка В.П., звернулося до суду з позовом до [PERSON] про стягнення заборгованості за\~договором про надання комплексу послуг банківського обслуговування в АТ «КБ «ГЛОБУС»\~від 11.12.2021 в розмірі 73904,86 грн, яка складається з: 41603,36 грн простроченої заборгованості по кредиту; 32301,50 грн простроченої заборгованості по процентам (комісії). В обґрунтування позову посилається на те, що 11 грудня 2021 року [PERSON] подано до АТ «КБ «Глобус» заяву-анкету на приєднання до договору про надання комплексу послуг банківського обслуговування в АТ «КБ «Глобус», чим акцептовано публічну пропозицію АТ «КБ «Глобус». У заяві анкеті позичальником зазначено власні персональні дані, погоджено умови кредитування та графік платежів заборгованості за спожитим кредитом. Підписанням заяви-анкети на приєднання до договору, в т.ч. в електронному вигляді з використанням електронного підпису, клієнт беззастережно підтверджує, що на момент укладення Договору ознайомилась з повним текстом договору (в тому числі тарифами), повністю зрозумів його зміст та погоджується зі всіма умовами договору та тарифами, що є чинними на дату укладання цього договору 30 червня 2025 року ухвалою суду відкрито провадження по справі та призначено\~перше судове засідання на 08 год 50 хв 19 серпня 2025 року. Направлено відповідачу копію позовної заяви з копіями доданих до неї документів, копію ухвали про відкриття провадження та судову повістку. Поштовий конверт повернуто до суду 23.07.2025 без вручення з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою». 19 серпня 2025 року судове засідання відкладено на 08 год 50 хв 26.09.2025. У судове засідання представник позивача Мала В.В. не з`явилася, у поданій через систему «Електронний суд» заяві просить розглядати справу без участі представника АТ «КБ» «ГЛОБУС», позов підтримує та просить його задовольнити. Частиною 3\~ст. 211 ЦПК України\~передбачено, що учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. У судові засідання 19.08.2025 та 26.09.2025 відповідач [PERSON] не з`явився, хоча був повідомлений належним чином про дату і час розгляду своєчасно і належним чином в порядку ст. 128 ЦПК України, шляхом направлення судових повісток за зареєстрованим місцем проживання та SMS-повідомлень про виклик до суду, про причини своєї неявки не повідомив. Будь-яких клопотань чи заяв до суду не надходило. Враховуючи, що в судове засідання не з`явились всі учасники справи, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. У зв`язку з повторною неявкою в судове засідання належним чином повідомленого про дату, час та місце судового засідання відповідача, який не повідомив про причини неявки та не подав відзив відповідно до статті 280 ЦПК України, суд за згодою позивача вважає за можливе проводити заочний розгляд справи та ухвалити заочне рішення. Суд, дослідивши матеріали справи, встановив наступні факти і відповідні їм правовідносини. 11.12.2021 [PERSON] подав до АТ «КБ «Глобус» заяву-анкету № 41609808 на приєднання до Договору про надання комплексу послуг банківського обслуговування в АТ «КБ «Глобус» (а.с. 15). У заяві-анкеті позичальником зазначено персональні дані, погоджено умови кредитування та графік платежів заборгованості за споживчим кредитом, а саме: сума кредиту 48 941,69 грн, строк кредитування 36 місяці (з 13.12.2021 по 12.12.2024), пільговий період 12 місяців (з 13.12.2021 по 31.12.2022), комісія за управління кредитом 3%, розмір процентної ставки 0,0001% річних, схема повернення кредиту ануїтет (рівними платежами), реальна процентна ставка 60.43% річних, загальна вартість кредиту 84 179,69 грн. Відповідно до п. 1.1. Договору про надання комплексу послуг банківського обслуговування в АТ «КБ «Глобус», цей Договір регулює відносини Банку та Клієнта, який акцептував Публічну пропозицію Банку на укладення Договору про надання комплексу послуг банківського обслуговування в АТ «КБ «ГЛОБУС» (шляхом підписання Заяви-Анкети на приєднання до Договору в т.ч. в електронному вигляді з використанням Електронного підпису), що виникають у зв`язку та в процесі надання комплексу послуг банківського обслуговування Клієнта та визначає умови та порядок надання Банком цих послуг та/або комплекс послуг. Пунктом 1.2. зазначеного Договору визначено, що згідно з умовами цього Договору, Банк зобов`язується надавати Клієнту послуги та або комплекс послуг визначених цим Договором та Тарифами, а Клієнт зобов`язується їх оплатити в розмірах і порядку, передбачених Договором (Заявою-Анкетою на приєднання до Договору) і Тарифами та виконувати інші зобов`язання відповідно до умов цього Договору та чинного Законодавства України. Акцентуванням Клієнтом Публічної пропозиції (оферти) передбачає надання його згоди на зазначені умови надання банківських послуг. Відповідно до п. 1.4. Договору перелік та вартість послуг, що надаються Банком Клієнту, визначається в Заяві-Анкеті на приєднання до Договору, Тарифах або Тарифних пакетах, що діють у Банку. Все, що не передбачене Заявою-Анкетою на приєднання до Договору та/або Тарифами, визначено повною мірою Договором, програмами та/або умовами продукту, що оприлюднені на Офіційному сайті Банку та/або на інформаційних стендах, розташованих у доступних для Клієнта місцях за адресами місцезнаходження Банку, його структурних підрозділів та/або Кредитних посередників Банку та іншими письмовими розпорядженнями/заявами/довідками, якими Сторони будуть обмінюватися протягом строку дії цього Договору. Договір вважається укладеним, а умови Публічної пропозиції Акцептованими Клієнтом з моменту підписання Заяви-Анкети на приєднання до Договору в т.ч. в електронному вигляді з використанням Електронного підпису за умови подання Клієнтом документів і відомостей, необхідних для Ідентифікації та Верифікації, перелік яких визначається відповідно до вимог чинного Законодавства України, якщо інший порядок не встановлений будь-якими іншими умовами Договору (п. 1.6 Договору). Підписанням Заяви-Анкети на приєднання до Договору, в т.ч. в електронному вигляді з використанням Електронного підпису, Клієнт беззастережно підтверджує, що на момент укладення Договору Клієнт ознайомився з повним текстом Договору з додатками (в тому числі Тарифами), повністю зрозумів його зміст та погоджується зі всіма умовами Договору та Тарифами, що є чинними на дату укладання цього Договору, а також ознайомлений з іншою інформацією, яка перелічена в п.2. ст. 12 Закону України «Про фінансові послуги та державне регулювання ринків фінансових послуг» (п. 1.9 Договору). Відповідно до п. 2.1.5 Додатку № 1 до Договору про надання комплексу послуг банківського обслуговування в АТ «КБ «Глобус» споживчий кредит може бути наданий Клієнтам - резидентам України, які у встановленому Договором порядку Акцептували Публічну пропозицію Банку на укладення цього Договору. Банк, після прийняття від Клієнта відповідної Кредитної заявки, у тому числі від Кредитних посередників/Партнерів Банку/в Мобільному додатку проводить аналіз, відповідно до встановлених в Банку процедур щодо можливості надання Споживчого кредиту. Після укладення Договору, шляхом підписання Заяви-Анкети на приєднання до Договору, в т.ч. в електронному вигляді з використанням Електронного підпису, Банк відкриває позичковий рахунок для надання та обліку кредитних коштів та здійснює видачу Споживчого кредиту, на підставі підписаної Клієнтом Заяви-Анкети на приєднання до Договору за реквізитами вказаними в Заяві-Анкеті на приєднання до Договору (п.2.1.7 Додатку 1 до Договору). Відповідно до Графіка платежів, позичальник зобов`язаний, у період з моменту отримання Кредиту до 1 (першого) числа кожного місяця, вказаного у Графіку платежів, сплачувати визначену суму платежу у розмірі 2 338,33 грн. Пунктом 2.1.15 Додатку 1 до Договору визначено, що проценти за користування Споживчим кредитом та комісії встановлюються у фіксованому розмірі і підлягають сплаті Клієнтом. Нарахування процентів за користування Споживчим кредитом здійснюється у Національній Валюті щодня на фактичну суму непогашеного основного боргу за Споживчим кредитом і за фактичний час користування таким Споживчим кредитом (факт/факт), включаючи день видачі та виключаючи день повернення, в розмірі процентної ставки, зазначеної в Заяві-Анкеті на приєднання до Договору та сплачуються не пізніше дати платежу, визначеної у Графіку платежів. При простроченні повернення основної суми боргу за Споживчим кредитом проценти за користування простроченими до повернення сумами нараховуються щоденно та повинні сплачуватись одночасно з поверненням Споживчого кредиту (п. 2.1.15.2.1 Додатку 1 до Договору). Відповідно до п. 2.1.15.3. Додатку 1 до Договору у випадку непогашення Клієнтом Простроченої заборгованості за процентами та комісіями, Банк, починаючи з дня виникнення такої заборгованості, може скористатися правом, зазначеним у п. 9.7. цього Договору, зокрема, у випадку невиконання Клієнтом Вимоги про дострокове виконання зобов`язань за Договором Банк має право стягнути у встановленому чинним законодавством України порядку всю заборгованість за Договором. Згідно п. 2.1.15.4. Додатку 1 до Договору, у разі несвоєчасного повернення заборгованості по Споживчому кредиту, у строки, передбачені Графіком платежів та цим Договором, Клієнт сплачує проценти з розрахунку процентної ставки зазначеної в діючих Тарифах, що нараховуються на суму Простроченої заборгованості з дати її виникнення до дати її повного погашення. Комісія за управління кредитом встановлюється за послуги Банку щодо списання та зарахування коштів з метою повернення Споживчого кредиту, розрахунково-касове обслуговування щодо Споживчого кредиту, надання консультаційних та інформаційних послуг щодо Споживчого кредиту. Комісія за управління кредитом нараховується від суми виданого Споживчого кредиту за фактично надані послуги з управління кредитом протягом строку дії кредитного договору з періодичністю, не рідше, ніж один раз на місяць за період з першого по останній календарний день поточного місяця включно, починаючи з дня надання Споживчого кредиту або з першого дня після закінчення пільгового періоду, незалежно від фактичної кількості днів користування Споживчим кредитом або користування Споживчим кредитом за межами пільгового періоду у відповідному місяці. Послуги з управління кредитом припиняють надаватись з моменту настання хоча б однієї з подій: або з дати повного погашення Заборгованості за Договором, або після Дати остаточного повернення Кредиту (згідно Заяви-Анкети на приєднання до Договору) (п. 2.1.15.5 Додатку 1 до Договору). Комісія за Сервіс смс інформування щодо кредитної заборгованості встановлюється за послуги Банку щодо надання Сервісу СМС інформування щодо кредитної заборгованості за Споживчим кредитом. Комісія за Сервіс смс інформування щодо кредитної заборгованості включається в суму Споживчого кредиту. При цьому даним пунктом Додатку №?1 до Договору Клієнт уповноважує Банк здійснити переказ суми Комісії за Сервіс смс інформування щодо кредитної заборгованості, визначеної у Заяві-Анкеті на приєднання до Договору, на користь Банку (утримати із суми Споживчого кредиту) (2.1.15.6 Додатку 1 до Договору). Разова комісія розраховується у відсотках від суми Товару, який оформлюється за рахунок Споживчого кредиту та включається в суму Споживчого кредиту. При цьому даним пунктом Додатку № 1 до Договору Клієнт уповноважує Банк здійснити переказ суми Разової комісії, визначеної у Заяві-Анкеті на приєднання до Договору на користь Банку (утримати із суми Споживчого кредиту) (п. 2.1.15.7 Додатку 1 до Договору). Комісія за порушення термінів погашення щомісячного платежу встановлюється у разі порушення Клієнтом умов Договору (невиконання або неналежного виконання зобов`язання), а саме порушення Строків сплати (терміну погашення) щомісячного платежу по Споживчому кредиту або неповної сплати щомісячного платежу по Споживчому кредиту відповідно до Графіку платежів. Комісія за порушення термінів погашення щомісячного платежу нараховується наступного Робочого дня після Строку сплати (терміну погашення) щомісячного платежу. Сума нарахованої Комісії за порушення термінів погашення щомісячного платежу визначається Тарифами, що є чинними на дату її нарахування (п. 2.1.15.8 Додатку 1 до Договору). З наданого позивачем розрахунку заборгованості вбачається, що загальна заборгованість відповідача станом на 01.03.2025 становить 73 904, 86 грн, в тому числі: 41603,36 грн простроченої заборгованості по кредиту; 32301,50 грн простроченої заборгованості по процентам (комісії) (а.с. 30-35). Всебічно, повно, об`єктивно та безпосередньо дослідивши наявні у справі докази, з`ясувавши обставини, на які посилалися сторони, як на підставу своїх вимог та заперечень, оцінивши ці докази на належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд дійшов висновку про часткове\~задоволення\~позову з наступних підстав. Відповідно до частин першої, другої\~статті 207 ЦК України\~правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). Згідно зі статтями 526, 527, 530 ЦК України зобов`язання повинні виконуватись належним чином і в установлений строк відповідно до умов договору та вимог закону. Відповідно до ст. 610 ЦК України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання), тобто ухиляючись від сплати заборгованості за\~договором\~ [PERSON] порушує взяті на себе зобов`язання за цим договором. За змістом статей\~626,\~628 ЦК України\~договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Частиною першою статті 638\~ЦК України встановлено, що істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Відповідно до частини першої\~статті 1054 ЦК України\~за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти (частина перша\~статті 1048 ЦК України). Відповідно до частини першої\~статті 1048 ЦК України\~позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України. У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики. Згідно зі статтею 1049 згаданого Кодексу позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками. Наявність заборгованості з тіла кредиту підтверджується розрахунком позивача, а також випискою з особового рахунку. На час розгляду справи судом, відповідачем не надано відомостей, що свідчать про погашення заборгованості за тілом кредиту та про причини несвоєчасного погашення заборгованості за договором про надання комплексу послуг банківського обслуговування в АТ «КБ «ГЛОБУС»\~у добровільному порядку. Враховуючи викладене, з відповідача на користь позивача слід стягнути заборгованість за договором про надання комплексу послуг банківського обслуговування в АТ «КБ «Глобус» від 11.12.2021 у розмірі 41603,36 грн, яка становить прострочену заборгованість за тілом кредиту. Щодо позовних вимог про стягнення заборгованості за комісією\~за договором про надання комплексу послуг банківського обслуговування в АТ «КБ «Глобус» у розмірі 32301,50 грн простроченої заборгованості по процентам (комісії), суд зазначає наступне. Відповідно до заяви-анкети № 41609808 про приєднання до Договору про надання комплексу послуг банківського обслуговування в АТ «КБ «Глобус» від 11.12.2021, комісія за управління кредитом становить 3,0 % (а.с. 15). Згідно з паспортом споживчого кредиту, щомісячна комісія за обслуговування кредиту 3%; сервіс СМС інформування 499,00 грн. та встановлена разова комісія банку за надання кредиту у розмірі 4329,79 грн. (а.с. 18) Відповідно до розділу «Визначення термінів» додатку № 1 до договору про надання комплексу послуг банківського обслуговування в АТ «КБ «Глобус», комісія за управління кредитом щомісячна комісійна винагорода Банку за обслуговування кредитної заборгованості за Кредитом, наданим Клієнту, яка визначена в Заяві-Анкеті на приєднання до Договору. У заяві-анкеті відповідачем погоджено розмір комісії за управління кредитом 3,0 %. Велика Палата Верховного Суду у Постанові від 13 липня 2022 року у справі № 363/1834/17 (провадження № 14-53цс21) зазначила, що банк не може стягувати з позичальника платежі за дії, які він вчиняє на власну користь (ведення кредитної справи, договору, розрахунок і облік заборгованості за кредитним договором тощо), чи за дії, які позичальник вчиняє на користь банку (наприклад, прийняття платежу від позичальника), чи за дії, що їх вчиняє банк або позичальник з метою встановлення, зміни, припинення правовідносин (укладення кредитного договору, внесення до нього змін тощо). Інакше кажучи, банк неповноважний стягувати з позичальника плату (комісію) за управління кредитом, адже такі дії не становлять банківську послугу, яку замовив позичальник (або супровідну до неї), а є наслідком реалізації прав та обов`язків банку за кредитним договором і відповідають економічним потребам лише самого банку. З урахуванням принципів справедливості та добросовісності на позичальника не можна покладати обов`язок сплачувати платежі за послуги, за отриманням яких він до кредитодавця фактично не звертався. Недотримання вказаних принципів призводить до порушення прав та інтересів учасників цивільного обороту. Виконання позичальником умов кредитного договору, встановлених із порушенням зазначених принципів, не приводить ці умови у відповідність до засад цивільного законодавства. Крім того, Велика Палата Верховного Суду у Постанові від 13 липня 2022 року у справі № 496/3134/19 (провадження №N 14-44цс21) вказала, що Закон України «Про споживче кредитування» розмежовує оплатність та безоплатність надання інформації про кредит залежно від періодичності звернення споживача із запитом щодо надання такої інформації. Відповідно до частин першої та другої статті 11 Закону України «Про споживче кредитування» після укладення договору про споживчий кредит кредитодавець на вимогу споживача, але не частіше одного разу на місяць, у порядку та на умовах, передбачених договором про споживчий кредит, безоплатно повідомляє йому інформацію про поточний розмір його заборгованості, розмір суми кредиту, повернутої кредитодавцю, надає виписку з рахунку/рахунків (за їх наявності) щодо погашення заборгованості, зокрема інформацію про платежі за цим договором, які сплачені, які належить сплатити, дати сплати або періоди у часі та умови сплати таких сум (за можливості зазначення таких умов у виписці), а також іншу інформацію, надання якої передбачено цим Законом, іншими актами законодавства, а також договором про споживчий кредит. Частиною п`ятою статті 12 Закону України «Про споживче кредитування» визначено, що умови договору про споживчий кредит, які обмежують права споживача порівняно з правами, встановленими цим Законом, є нікчемними. З урахуванням викладеного, комісія за обслуговування кредитної заборгованості може включати плату за надання інформації про стан кредиту, яку споживач вимагає частіше одного разу на місяць. Умова договору про споживчий кредит, укладеного після набуття чинності Законом України «Про споживче кредитування» (10 червня 2017 року), щодо оплатності інформації про стан кредитної заборгованості, яку споживач вимагає один раз на місяць, є нікчемною відповідно до частин першої та другої статті 11, частини п`ятої статті 12 Закону України «Про споживче кредитування». В анкеті-заяві, публічній пропозиції на укладення договору про надання комплексу послуг банківського обслуговування позичальнику фактично не встановлено, за які саме дії кредитодавця на чию користь нараховується щомісячна комісійна винагорода, чи була така банківська послуга замовлена позичальником. Враховуючи викладене, суд приходить до висновку про те, що банк не зазначив та не надав доказів наявності, переліку послуг з обслуговування кредитної заборгованості, їх погодження зі споживачем при укладенні кредитного договору. Так, вказані умови договору не містять розмежування платних та безоплатних послуг, як і не містять найменування цих послуг, тобто передбачають виключно платні послуги стосовно обслуговування кредиту в тому числі, слід розуміти, і послуги на вимогу споживача не частіше одного разу на місяць повідомляти йому інформацію про поточний розмір його заборгованості, розмір суми кредиту, повернутої кредитодавцю, надання виписки з рахунку/рахунків (за їх наявності) щодо погашення заборгованості, зокрема інформації про платежі за цим договором, які сплачені, які належить сплатити, дати сплати або періоди у часі та умови сплати таких сум (за можливості зазначення таких умов у виписці), підстав стягнення разової сплати комісії за видачу кредиту, а також іншої інформації, що суперечить вимогам частин першої та другої статті 11 Закону України «Про споживче кредитування», за яким надання таких послуг передбачено безоплатно. Тому, враховуючи вищевикладене, суд не вбачає правових підстав для стягнення з відповідача [PERSON] заборгованості за комісією в сумі 32301,50 грн. Що стосується витрат на правову допомогу, суд зазначає наступне. Згідно з положеннями\~статті 59 Конституції України\~кожен має право на професійну правничу допомогу. Відповідно до\~статті 19 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність»\~видами адвокатської діяльності, зокрема, є: надання правової інформації, консультацій і роз`яснень з правових питань, правовий супровід діяльності юридичних і фізичних осіб, органів державної влади, органів місцевого самоврядування, держави; складення заяв, скарг, процесуальних та інших документів правового характеру; представництво інтересів фізичних і юридичних осіб у судах під час здійснення цивільного, господарського, адміністративного та конституційного судочинства, а також в інших державних органах, перед фізичними та юридичними особами. Гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту. Порядок його обчислення, зміни та умови повернення визначаються у договорі про надання правової допомоги. При встановленні розміру гонорару враховується складність справи, кваліфікація і досвід адвоката, фінансовий стан клієнта та інші істотні обставини. Гонорар має бути розумним та враховувати витрачений адвокатом час (стаття 30 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність»). Розмір гонорару визначається лише за погодженням адвоката з клієнтом, а суд не вправі втручатися в ці правовідносини. Пунктом 3.2 Рішення Конституційного Суду України від 30 вересня 2009 року № 23-рп/2009 (у справі за конституційним зверненням громадянина [PERSON] щодо офіційного тлумачення положень\~статті 59 Конституції України\~(справа про право на правову допомогу) передбачено, що правова допомога є багатоаспектною, різною за змістом, обсягом та формами і може включати консультації, роз`яснення, складення позовів і звернень, довідок, заяв, скарг, здійснення представництва, зокрема, в судах та інших державних органах тощо. Вибір форми та суб`єкта надання такої допомоги залежить від волі особи, яка бажає її отримати. Право на правову допомогу - це гарантована державою можливість кожної особи отримати таку допомогу в обсязі та формах, визначених нею, незалежно від характеру правовідносин особи з іншими суб`єктами права. При визначенні суми відшкодування суд має виходити з критерію реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерію розумності їхнього розміру з огляду на конкретні обставини справи та фінансовий стан обох сторін. Ті самі критерії застосовує Європейський суд з прав людини, присуджуючи судові витрати на підставі\~статті 41 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Так, у справі «Схід/Захід Альянс Лімітед» проти України» (заява № 19336/04) зазначено, що заявник має право на компенсацію судових та інших витрат, лише якщо буде доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їхній розмір - обґрунтованим. У рішенні Європейського суду з прав людини від 28 листопада 2002 року «Лавентс проти Латвії» зазначено, що відшкодовуються лише витрати, які мають розумний розмір. Цивільно-процесуальне законодавство визначило критерії, які слід застосовувати при визначенні розміру витрат на правничу допомогу. Відповідно до\~статті 137 ЦПК України\~витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, у тому числі, гонорар адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаними адвокатом робами (наданими послугами); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи. У разі недотримання вимог частини четвертої цієї статті суд може за клопотанням іншої сторони зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами. У частині третій\~статті 141 ЦПК України\~передбачено, що при вирішенні питання про розподіл судових витрат суд враховує: 1) чи пов`язані ці витрати з розглядом справи; 2) чи є розмір таких витрат обґрунтованим та пропорційним до предмета спору з урахуванням ціни позову, значення справи для сторін, в тому числі чи міг результат її вирішення вплинути на репутацію сторони або чи викликала справа публічний інтерес; 3) поведінку сторони під час розгляду справи, що призвела до затягування розгляду справи, зокрема подання стороною явно необґрунтованих заяв і клопотань, безпідставне твердження або заперечення стороною певних обставин, які мають значення для справи, безпідставне завищення позивачем позовних вимог тощо; 4) дії сторони щодо досудового вирішення спору та щодо врегулювання спору мирним шляхом під час розгляду справи, стадію розгляду справи, на якій такі дії вчинялися. Частиною 8\~статті 141 ЦПК України\~визначено, що розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Тобто,\~ЦПК України\~передбачено критерії визначення та розподілу судових витрат: 1) їх дійсність; 2) необхідність; 3) розумність їх розміру з урахуванням складності справи та фінансового стану учасників справи. Принцип змагальності знайшов своє втілення, зокрема, у положеннях частин п`ятої та шостої\~статті 137 ЦПК України, відповідно до яких саме на іншу сторону покладено обов`язок обґрунтування наявності підстав для зменшення розміру витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами, а також обов`язок доведення їх неспівмірності, тому при вирішенні питання про стягнення витрат на професійну правничу допомогу слід надавати оцінку виключно тим обставинам, щодо яких інша сторона має заперечення. Склад та розмір витрат, пов`язаних з оплатою правової допомоги, входить до предмету доказування в справі, що свідчить про те, що витрати на правову допомогу повинні бути обґрунтовані належними та допустимими доказами. У постанові Великої Палати Верховного Суду від 19 лютого 2020 року у справі № 755/9215/15-ц та в постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 03 жовтня 2019 року у справі № 922/445/19 міститься правовий висновок про те, що розмір витрат на оплату професійної правничої допомоги адвоката встановлюється і розподіляється судом згідно з умовами договору про надання правничої допомоги у разі надання відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, як уже сплаченої, так і тієї, що лише підлягає сплаті (буде сплачена) відповідною стороною або третьою особою. Суд має вирішити питання про відшкодування стороні, на користь якої відбулося рішення, витрат на послуги адвоката,

Outcome: partial