Jurisdiction: civil
Date: 2025-09-25 00:00:00

\~ \~ \~ \~1. Описова частина Короткий зміст позовних вимог та аргументів учасників справи \~ \~ \~ \~05 червня 2024 року позивач Товариство з обмеженою відповідальністю «КОЛЛЕКТ ЦЕНТР» (м. Київ, вул. Мечнікова, 3, оф. 306) звернувся до суду\~ з позовом до відповідача\~ [PERSON] ( [ADDRESS] ) про стягнення заборгованості за кредитним договором в сумі 38450 грн., що складається з 5000 грн. боргу по кредиту та 33450 грн. відсотків. \~ \~ \~ \~В обґрунтування позову зазначив, що 18.09.2021 р. між Товариством з обмеженою відповідальністю «МІЛОАН» (далі - Кредитодавець та/або ТОВ «МІЛОАН») та [PERSON] (далі - позичальник та/або відповідач) укладено Договір про споживчий кредит № 3190131 (далі - Договір). \~ \~ \~ \~Згідно п. 1.1. Договору Кредитодавець зобов?язався на умовах, визначених цим договором, на строк, визначений п. 1.3. договору, надати позичальнику грошові кошти (фінансовий кредит) у сумі, визначеній у п. 1.2. договору (далі - кредит), а позичальник зобов?язався повернути Кредитодавцю кредит, сплатити комісію за надання кредиту та проценти за користування кредитом (далі - плата) у встановлений п. 1.4 договору термін та виконати інші зобов?язання у повному обсязі на умовах та строки/терміни, що визначені договором. \~ \~ \~ \~Відповідно до п. 1.2. Договору сума (загальний розмір) кредиту становить 5000,00грн. \~ \~ \~ \~Відповідно до п. 1.5.2. Договору проценти за користування кредитом: 3000.00 грн., які нараховуються за ставкою 2.00 відсотків від фактичного залишку кредиту за кожен день строку користування кредитом. \~ \~ \~ \~Згідно п. 1.6. Договору стандартна (базова) процентна ставка за користування кредитом становить 5.00 відсотків від фактичного залишку кредиту за кожен день користування кредитом. \~ \~ \~ \~Відповідно до п. 2.1. Договору кредитні кошти надаються позичальнику шляхом, переказу на картковий рахунок. \~ \~ \~ \~П. 2.3.1.2. Договору передбачено, що Позичальник може збільшити строк кредитування на 1 (один) день шляхом продовження користування кредитними коштами після завершення строку кредитування (з урахуванням всіх пролонгацій. Таке збільшення (продовження) строку кредитування відбувається кожен раз коли Позичальник продовжує користуватись кредитними коштами після спливу раніше визначеного строку кредитування, але загалом не може перевищувати 60 днів. У випадку, якщо внаслідок чергового продовження строку кредитування Позичальником спосіб вказаний цим пунктом, загальний період пролонгації на стандартних (базови) умовах перевищить 60 днів, таке продовження здійснюється на кількість днів, що залишилась до досягнення загальним строком пролонгації на стандартних (базових) умовах 60 днів. \~ \~ \~ \~Згідно п. 4.2. Договору у разі прострочення позичальником зобов?язань зі сплатизаборгованості згідно з умовами цього договору, кредитодавець починаючи з дня наступного за датою спливу строку кредитування, з урахуванням пролонгацій та оновлених графіків платежів, що складаються у зв?язку з продовженням строку кредитування (пролонгацією), має право (не обов?язок) нарахувати проценти стандартною (базовою) ставкою передбаченою п.1.6 договору в якості процентів порушення грошового зобов?язання, передбачених ст. 625 ЦК України. У випадку нарахування процентів, вважається, що ця умова договору встановлює інший розмір процентів в розумінні ч.2 ст.625 ЦК України, на рівні стандартної (базової) ставки, передбаченої п.1.6 договору. \~ \~ \~ \~28.12.2021 року між ТОВ «Мілоан» та Товариством з обмеженою відповідальністю «Вердикт Капітал» було укладено Договір факторингу № 28-12/2021-72, відповідно до умов якого ТОВ «Мілоан» відступило ТОВ «Вердикт Капітал» право вимоги до позичальників, в тому числі за Договором про споживчий кредит № 3190131 від 18.09.2021 р., що уклали ТОВ «Мілоан» та [PERSON] \~ \~ \~ \~У свою чергу, ТОВ «Вердикт Капітал» відступило право вимоги до позичальників Товариству з обмеженою відповідальністю «КОЛЛЕКТ ЦЕНТР» відповідно до Договору відступлення права вимоги № 10-01/2023 від 10.01.2023 року, в тому числі за Договором про споживчий кредит № 3190131 від 18.09.2021 р., що уклали ТОВ «Мілоан» та [PERSON] . \~ \~ \~ \~Загальний розмір заборгованості по поверненню кредитних коштів та сплаті процентів за користування кредитом, що підлягає стягненню з позичальника станом на 10.05.2024, відповідно до розрахунку заборгованості, становить 38450,00 грн., з яких: заборгованість за тілом кредиту - 5000,00 грн.;\~заборгованість за процентами на дату відступлення права вимоги - 33450,00 грн.; -заборгованість за процентами (з моменту відступлення права вимоги по дату виготовлення розрахунку заборгованості) - 0,00 грн. - заборгованість за комісією - 0,00 грн. \~ \~ \~ \~Просить суд стягнути зі боржника [PERSON] на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «КОЛЛЕКТ ЦЕНТР» заборгованість за договором про споживчий кредит № 3190131 від 18.09.2021 у розмірі 38450,00 грн., понесені витрати на сплату судового збору у розмірі 3028,00 грн., понесені витрати на правову допомогу у розмірі 13000,00 грн. \~ \~ \~ \~\~26 листопада 2024 року представник позивача скерував до суду клопотання про витребування доказів, а саме у Акціонерного товариства КБ «ПриватБанк» інформацію, чи видавалась [PERSON] (РНОКПП [NUMBER] , [INFO] ) кредитна картка № [NUMBER] ; докази зарахування на картку № [NUMBER] *15 кредитних коштів у сумі 5 000,00 грн., які 18.09.2021 року були на неї перераховані, а саме витребувати виписки по [PERSON] (РНОКПП: [NUMBER] ) за номером картки № [NUMBER] за період із 18.09.2021 по 28.09.2021р.; ідентифікаційні дані власника картки та повний номер картки [NUMBER] , в тому числі, але не виключно прізвище, ім`я, по-батькові, реєстраційний номер облікової картки платника податків, серію та номер паспорта, адресу місця проживання, контактні дані (номер телефону, адреса електронної пошти, тощо), та інші відомості про власника вказаної картки. \~ \~ \~ \~26 липня 2025 року позивачем на ухвалу суду надані письмові пояснення. В поясненнях позивач зазначив, що на виконання вимог ухвали Соснівського районного суду м. Черкаси від 27.11.2024 року, якою було витребувано інформацію в АТ КБ «ПРИВАТБАНК», позивачем отримано відповідь від банківської установи. Згідно з наданими даними, банківська картка, на яку був здійснений переказ коштів у розмірі 5 000 грн, емітована на ім`я [PERSON] , РНОКПП [NUMBER] . Водночас повідомляє Суд, що позивачу відоме останнє прізвище відповідачки [PERSON] . Такі анкетні дані були зазначені позичальником при укладенні Договору про споживчий кредит № 3190131. У наявних у позивача копіях документів, що супроводжували укладення договору, містяться саме ці персональні дані. Відомості про зміну прізвища відповідачкою у позивача відсутні. Проте, з огляду на те, що ідентифікаційний номер (РНОКПП) особи, на ім`я якої емітована банківська картка, повністю збігається з РНОКПП відповідачки, існують достатні підстави вважати, що мова йде про одну і ту ж фізичну особу. \~ \~ \~ \~Представник позивача у судове засідання не з`явився, повідомлявся своєчасно і належним чином, в позовній заяві просив про розгляд справи без його участі. Направляв клопотання про підтримання позовних вимог, де проти ухвалення заочного рішення не заперечував. Також надав додаткові пояснення по справі. \~ \~ \~ \~В судові засідання відповідачка по справі повторно не з`явилася, про час, дату та місце слухання справи повідомлена в порядку передбаченому\~ст. 128 ЦПК України. Про причини неявки в судові засідання відповідачка суд не повідомляла, своїм правом на надання відзиву на позов вона не скористалася, заяв про відкладення слухання справи чи розгляд справи за її відсутності до суду не скеровувала. \~ \~ \~ \~Відповідно до ч. 6,7 ст. 128 ЦПК України судова повістка надсилається до електронного кабінету відповідного учасника справи, а в разі його відсутності - разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи. У разі ненадання учасниками справи інформації щодо їх адреси судова повістка надсилається фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку. \~ \~ \~ \~Відповідно до\~п. 3\~ч. 8\~ст. 128\~ЦПК України\~днем вручення\~судової повістки\~є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду . \~ \~ \~ \~Судова повістка надіслана відповідачці рекомендованим листом з повідомленням про вручення за адресою її реєстрації, що підтверджено довідкою ЦНАП Черкаської міської ради. Поштове повідомлення зі штрихкодовим ідентифікатором 0610275457402 повернуте до суду з відміткою згідно трекінгу на офіційному сайті ДП "Укрпошта" про відсутність адресата, отже судова повістка у розумінні ч.8 ст.128 ЦПК України вважається врученою відповідачу належним чином. \~ \~ \~ \~ Відповідно до п.3 розділу ХІІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України від 02.06.2016 року №1402-VІІІ «Про судоустрій та статус суддів», районні, міжрайонні, районні у містах, міські, міськрайонні суди продовжують здійснювати свої повноваження до утворення та початку діяльності місцевого окружного суду, юрисдикція якого розповсюджується на відповідну територію. \~ \~ \~ \~Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного. \~ \~ \~ \~Хід розгляду справи, заяви, клопотання, процесуальні дії \~05 липня 2024 року ухвалою Соснівського районного суду м. Черкаси відкрито провадження у справі та розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін. \~ \~ \~ \~\~27\~листопада 2024\~року ухвалою\~Соснівського районного\~суду м.\~Черкаси клопотання представника\~позивача про витребування доказів у Акціонерного товариства КБ «ПриватБанк» було задоволено. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~04 серпня 2025 року ухвалою Соснівського районного\~суду м.\~Черкаси \~витребувано від Черкаського міського відділу державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) (18002 м. Черкаси, вул. Небесної Сотні, 3), витяг з Державного реєстру актів цивільного стану громадян стосовно актового запису про зміну прізвища [PERSON] [INFO] . \~ \~ \~ \~2. Мотивувальна частина \~ \~ \~ \~18.09.2021 р. між Товариством з обмеженою відповідальністю «МІЛОАН» (далі - Кредитодавець та/або ТОВ «МІЛОАН») та [PERSON] (далі - позичальник та/або відповідач) укладено Договір про споживчий кредит № 3190131 (далі - Договір). \~ \~ \~ \~Згідно п. 1.1. Договору Кредитодавець зобов?язався на умовах, визначених цим договором, на строк, визначений п. 1.3. договору, надати позичальнику грошові кошти (фінансовий кредит) у сумі, визначеній у п. 1.2. договору (далі - кредит), а позичальник зобов?язався повернути Кредитодавцю кредит, сплатити комісію за надання кредиту та проценти за користування кредитом (далі - плата) у встановлений п. 1.4 договору термін та виконати інші зобов?язання у повному обсязі на умовах та строки/терміни, що визначені договором. \~ \~ \~ \~Відповідно до п. 1.2. Договору сума (загальний розмір) кредиту становить 5000,00грн. \~ \~ \~ \~Відповідно до п. 1.5.2. Договору проценти за користування кредитом: 3000.00 грн., які нараховуються за ставкою 2.00 відсотків від фактичного залишку кредиту за кожен день строку користування кредитом. \~ \~ \~ \~Згідно п. 1.6. Договору стандартна (базова) процентна ставка за користування кредитом становить 5.00 відсотків від фактичного залишку кредиту за кожен день користування кредитом. \~ \~ \~ \~Відповідно до п. 2.1. Договору кредитні кошти надаються позичальнику шляхом, переказу на картковий рахунок. \~ \~ \~ \~П. 2.3.1.2. Договору передбачено, що Позичальник може збільшити строк кредитування на 1 (один) день шляхом продовження користування кредитними коштами після завершення строку кредитування (з урахуванням всіх пролонгацій. Таке збільшення (продовження) строку кредитування відбувається кожен раз коли Позичальник продовжує користуватись кредитними коштами після спливу раніше визначеного строку кредитування, але загалом не може перевищувати 60 днів. У випадку, якщо внаслідок чергового продовження строку кредитування Позичальником спосіб вказаний цим пунктом, загальний період пролонгації на стандартних (базови) умовах перевищить 60 днів, таке продовження здійснюється на кількість днів, що залишилась до досягнення загальним строком пролонгації на стандартних (базових) умовах 60 днів. \~ \~ \~ \~Згідно п. 4.2. Договору у разі прострочення позичальником зобов?язань зі сплати заборгованості згідно з умовами цього договору, кредитодавець починаючи з дня наступного за датою спливу строку кредитування, з урахуванням пролонгацій та оновлених графіків платежів, що складаються у зв?язку з продовженням строку кредитування (пролонгацією), має право (не обов?язок) нарахувати проценти стандартною (базовою) ставкою передбаченою п.1.6 договору в якості процентів порушення грошового зобов?язання, передбачених ст. 625 ЦК України. У випадку нарахування процентів, вважається, що ця умова договору встановлює інший розмір процентів в розумінні ч.2 ст.625 ЦК України, на рівні стандартної (базової) ставки, передбаченої п.1.6 договору. \~ \~ \~ \~28.12.2021 року між ТОВ «Мілоан» та Товариством з обмеженою відповідальністю «Вердикт Капітал» було укладено Договір факторингу № 28-12/2021-72, відповідно до умов якого ТОВ «Мілоан» відступило ТОВ «Вердикт Капітал» право вимоги до позичальників, в тому числі за Договором про споживчий кредит № 3190131 від 18.09.2021 р., що уклали ТОВ «Мілоан» та [PERSON] \~ \~ \~ \~У свою чергу, ТОВ «Вердикт Капітал» відступило право вимоги до позичальників Товариству з обмеженою відповідальністю «КОЛЛЕКТ ЦЕНТР» відповідно до Договору відступлення права вимоги № 10-01/2023 від 10.01.2023 року, в тому числі за Договором про споживчий кредит № 3190131 від 18.09.2021 р., що уклали ТОВ «Мілоан» та [PERSON] . \~ \~ \~ \~Загальний розмір заборгованості по поверненню кредитних коштів та сплаті процентів за користування кредитом, що підлягає стягненню з позичальника станом на 10.05.2024, відповідно до розрахунку заборгованості, становить 38450,00 грн., з яких: заборгованість за тілом кредиту - 5000,00 грн.;\~заборгованість за процентами на дату відступлення права вимоги - 33450,00 грн.; - заборгованість за процентами (з моменту відступлення права вимоги по дату виготовлення розрахунку заборгованості) - 0,00 грн., - заборгованість за комісією - 0,00 грн. \~ \~ \~ \~09 серпня 2025 року на запит суду АТ КБ «ПРИВАТБАНК» надано інформацію стосовно рахунків [PERSON] . З наданої інформації стало відомо, що в банку емітовано картку № [NUMBER] на ім`я [PERSON] та у виписці з рахунку № [NUMBER] за період 18.09.2021-28.09.2021 міститься зарахування на суму 5\~000,00 грн. \~ \~ \~ \~27 серпня 2025 року на запит суду Відділ ДРАЦС у місті Черкаси ЦМУ МЮ (м. Київ) скерував до суду лист про надання інформації, в якому повідомив, що проведеною перевіркою по архіву відділу виявлено актовий запис про шлюб № 2876, складений 20.12.2022 відділом ДРАЦС у місті Черкаси ЦМУ МЮ (м. Київ) відносно [PERSON] та [PERSON] . Норми права, які застосував суд, та мотиви їх застосування \~ \~ \~ \~ Відповідно до\~ст. 4 ЦПК України\~кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Одним із принципів цивільного судочинства є диспозитивність, який полягає у тому, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього\~Кодексу, в межах заявленою нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим кодексом випадках. Учасник справи, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд (ст. 13 ЦПК України). Ст. 12 ЦПК України\~передбачено, що учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом та кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. За своєю правовою природою договір є правочином. Водночас, договір є й основною підставою виникнення цивільних прав та обов`язків (\~ст. 11 ЦК України). Відповідно до ч.ч. 1, 2\~ст. 202 ЦК України\~правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Правочини можуть бути односторонніми та дво - чи багатосторонніми (договори). За змістом ч.ч. 1, 2\~ст. 207 ЦК України\~правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах (у тому числі електронних), у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). Договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків (ч. 1\~ст. 626 ЦК України). В силу ч. 1\~ст. 628 ЦК України\~зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Згідно з ч. 1\~ст. 638 ЦК України\~договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Із положень ч. 1\~ст. 634 ЦК України\~слідує, що договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору. Із положень ч. 1\~ст. 634 ЦК України\~слідує, що договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору. Загальні правила щодо форми договору визначено\~ст. 639 ЦК України, згідно з якого договір може бути укладений у будь-якій формі, якщо вимоги щодо форми договору не встановлено законом; якщо сторони домовилися укласти договір у певній формі, він вважається укладеним з моменту надання йому цієї форми, навіть якщо законом ця форма для такого виду договорів не вимагалася; якщо сторони домовилися укласти договір за допомогою інформаційно-телекомунікаційних систем, він вважається укладеним у письмовій формі; якщо сторони домовились укласти у письмовій формі договір, щодо якого законом не встановлено письмової форми, такий договір є укладеним з моменту його підписання сторонами; якщо сторони домовилися про нотаріальне посвідчення договору, щодо якого законом не вимагається нотаріального посвідчення, такий договір є укладеним з моменту його нотаріального посвідчення. Отже, будь-який вид договору, який укладається на підставі Цивільного або\~Господарського кодексів України, може мати електронну форму. Договір, укладений електронній формі, є таким, що укладений у письмовому вигляді (статті\~205,207 ЦК України). Аналогічні висновки викладені у постановах Верховного Суду від 09 вересня 2020 року у справі №732/670/19, від 23 березня 2020 року у справі № 404/502/18, від 07 жовтня 2020 року №127/33824/19. Відповідно до ч.ч. 1, 3, 4, 7\~ст.\~11\~Закону України\~«Про електронну\~комерцію» пропозиції укласти електронний договір (оферта) має містити істотні умови, передбачені законодавством для відповідного договору, і виражати намір особи, яка її зробила, вважати себе зобов`язаною у разі прийняття. Електронний договір укладається шляхом пропозиції його укласти (оферти) однією стороною та її прийняття (акцепту) другою стороною. Електронний договір вважається укладеним з моменту одержання особою, яка направила пропозицію укласти такий договір, відповіді про прийняття цієї пропозиції в порядку, визначеному частиною шостою цієї статті. Пропозиція укласти електронний договір (оферта) може бути зроблена шляхом надсилання комерційного електронного повідомлення, розміщення пропозиції (оферти) у мережі Інтернет або іншому порядку, передбаченому Цивільним та\~Господарським кодексами України, а також іншими актами Законодавства. Електронний договір, укладений шляхом обміну електронними повідомленнями, підписаний у порядку, визначеному\~ст. 12 цього закону, вважається таким, що за правовими наслідками прирівнюється до договору, укладеного у письмовий формі (ч. 12\~ст. 11 Закону України «Про електронну комерцію). Відповідно до п. 6 ч. 1\~ст. 3 вказаного Закону\~електронний підпис одноразовим ідентифікатором дані в електронній формі у вигляді алфавітно-цифрової послідовності, що додаються до інших електронних даних особою, яка прийняла пропозицію (оферту) укласти електронний договір, та надсилаються іншій стороні цього договору. Отже, електронний підпис призначений для ідентифікації особи, яка підписує електронний документ, який накладається за допомогою особистого ключа та перевіряється за допомогою відкритого ключа. Згідно ч. 1\~ст. 1054 Цивільного кодексу України\~за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. В силу ч. 1\~ст. 1048 цього ж Кодексу\~позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Статтею 525 Цивільного кодексу України\~визначено, що одностороння відмова від виконання зобов`язань не допускається. Відповідно до\~ст. 81 ЦПК України\~кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях. Відповідно до ч. 1 ст. 134 ЦПК України, разом з першою заявою по суті спору кожна сторона подає до суду попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які вона понесла і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи. Відповідно до ч. 1 ст. 137 ЦПК України, витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. Відповідно до п. 1,2 ч. 2 ст. 137 ЦПК України, за результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат. У постанові від 28 вересня 2022 року у справі № 534/14/20 (провадження № 61-6638св22) Верховний Суд, аналізуючи реальність (дійсність та необхідність), а також обґрунтованість розміру витрат на правничу допомогу, надану стороні під час розгляду справи у суді першої інстанції, врахував, що адвокат є кваліфікованим юристом з повною вищою юридичною освітою, який має стаж роботи в галузі права не менше двох років, тому надані адвокатом своїй клієнтці такі послуги, як: опрацювання законодавчої бази, що регулює спірні відносини, вивчення відповідної судової практики, визначення правової позиції у справі; складання клопотань про долучення до матеріалів справи письмових доказів; складання вступного слова не є тими послугами, які є необхідними, а тому такі послуги не можуть бути враховані при розподілі судових витрат, понесених стороною. \~ \~ \~ \~Мотивована оцінка суду аргументів учасників справи та позиція суду з питання порушення, не визнання або оспорення права, свободи чи інтересу, за захистом яких мало місце звернення до суду \~ \~ \~ \~Згідно договору про споживчий кредит № 3190131 від 18.09.2021 року сума кредиту становить 5\~000,00 грн. Кредит надається строком на 30 днів з можливістю пролонгації не більше, ніж на 60 днів. \~ \~ \~ \~ Наданими позивачем доказами підтверджено, що кредитний договір, на підставі якого позивачем заявлено про стягнення заборгованості, був укладений в електронній формі із застосуванням верифікації та наданням персональних даних відповідача, оскільки вказаний договір підписаний електронним підписом, використання якого не можливе без проходження попередньої реєстрації та отримання одноразового ідентифікатора, та без здійснення входу ним на веб-сайт за допомогою логіна і пароля особистого кабінету. \~ \~ \~ \~ Видача відповідачу\~кредиту підтверджується\~ інформацією АТ КБ «ПРИВАТБАНК» стосовно рахунків [PERSON] , відповідно до якої у банку емітовано картку № [NUMBER] на ім`я [PERSON] та у виписці з рахунку № [NUMBER] за період 18.09.2021-28.09.2021 міститься зарахування на суму 5\~000,00 грн. \~ \~ \~ \~Також в матеріалах справи відсутні докази повного або часткового виконання відповідачем взятих на себе зобов`язань. \~ \~ \~ \~Відповідно до розрахунку позивача, сума заборгованості [PERSON] становить: 5\~000,00 грн. тіло крдиту, 33 450,00 грн. за процентами., всього 38 450,00 грн. \~ \~ \~ \~Виходячи з умов договору, протягоми 30 днів з 18.09.20211р. по 18.10.2021р. сторонами погоджено відсоткову ставку в розмірі 2% річних (пункти 1.3, 1.5.1, 2.2.3 кредитного договору), відтак за вказаний період сума відсотків складає 5000/100*2*30=3000 грн. \~ \~ \~ \~ Кредит в сумі 5 000 грн. був отриманий відповідачем 18.09.2021р. та не повернутий 18.10.2021р, отже за умовами Договору мала місце пролонгація строку кредитування на 60 днів із застосуванням відсоткової ставки 5% (пункти 1.6, 2.2.3, 2.3.1.2. кредитного договору), відтак за вказаний період сума відсотків складає 5000/100*5*60=15000 грн. \~ \~ \~ \~Таким чином, загальна сума відсотків за умовами кредитного договору у межах погодженого сторонами строку кредитування складає 3000+ 15 000 = 18 000 грн., отже позов підлягає до задоволення в частині стягнення боргу в сумі 5\~000,00 грн. тіло крдиту, 18 000 грн. за процентами., всього 23 000,00 грн. \~ \~ \~ \~ Здійснений позивачем розрахунок свідчить, що відсотки на суму понад 18 000 грн. нараховувались після визначеного періоду кредитування, що не відповідає умовам договору, а даних про застосування процедури пролонгації матеріали справи не містять. \~ \~ \~ \~ З урахуванням наведеного, суд доходить висновку, що вимоги позивача про стягнення із відповідача процентів за кредитом, нарахованих унаслідок неналежного виконання позичальником своїх зобов`язань, після спливу строку кредитування, є необґрунтованими, а тому задоволенню не підлягають. \~ \~ \~ \~При цьому суд враховує, що у разі порушення виконання зобов`язання щодо повернення кредиту після прострочення виконання грошового зобов`язання нараховуються проценти за порушення грошового зобов`язання у розмірі, визначеному законом або договором (ч. 2 ст. 625 ЦК України), проте таких вимог у межах даної справи пред`явлено не було. \~ \~ \~ \~Відповідно до висновку Великої Палати Верховного Суду, викладеного у постанові від 05 квітня 2023 року у справі № 910/4518/16, підхід, за якого проценти за «користування кредитом» могли нараховуватися та стягуватися за період після закінчення строку кредитування чи після пред`явлення вимоги про дострокове погашення кредиту, не тільки не відповідає правовій природі таких процентів, а й призводить до вочевидь несправедливих результатів. \~ \~ \~ \~Проценти, які можуть бути нараховані поза межами строку кредитування (чи після вимоги про дострокове погашення кредиту), є мірою цивільно-правової відповідальності та сплачуються відповідно до положень ст. 625 ЦК України. \~ \~ \~ \~У подібних спорах судам необхідно здійснити тлумачення умов відповідних договорів та дійти висновку, чи мали на увазі сторони встановити нарахування процентів як міри відповідальності у певному розмірі за період після закінчення строку кредитування або після пред`явлення вимоги про дострокове погашення кредиту, чи у відповідному розділі договору передбачили тільки проценти за правомірну поведінку позичальника (за «користування кредитом»). У разі сумніву слід застосовувати принцип contra proferentem (лат. verba chartarum fortius accipiuntur contra proferentem, тобто слова договору тлумачаться проти того, хто їх написав). \~ \~ \~ \~ Суд також вразовує, що у разі порушення виконання зобов`язання щодо повернення кредиту після прострочення виконання грошового зобов`язання нараховуються проценти за порушення грошового зобов`язання у розмірі, визначеному законом або договором (ч. 2 ст. 625 ЦК України), проте таких вимог у межах даної справи пред`явлено не було. \~ \~ \~ \~Відповідно до висновку Великої Палати Верховного Суду, викладеного у постанові від 05 квітня 2023 року у справі № 910/4518/16, підхід, за якого проценти за «користування кредитом» могли нараховуватися та стягуватися за період після закінчення строку кредитування чи після пред`явлення вимоги про дострокове погашення кредиту, не тільки не відповідає правовій природі таких процентів, а й призводить до вочевидь несправедливих результатів. \~ \~ \~ \~Проценти, які можуть бути нараховані поза межами строку кредитування (чи після вимоги про дострокове погашення кредиту), є мірою цивільно-правової відповідальності та сплачуються відповідно до положень ст. 625 ЦК України. \~ \~ \~ \~У подібних спорах судам необхідно здійснити тлумачення умов відповідних договорів та дійти висновку, чи мали на увазі сторони встановити нарахування процентів як міри відповідальності у певному розмірі за період після закінчення строку кредитування або після пред`явлення вимоги про дострокове погашення кредиту, чи у відповідному розділі договору передбачили тільки проценти за правомірну поведінку позичальника (за «користування кредитом»). У разі сумніву слід застосовувати принцип contra proferentem (лат. verba chartarum fortius accipiuntur contra proferentem, тобто слова договору тлумачаться проти того, хто їх написав). \~ \~ \~ \~Отже, проценти за «користування кредитом» нараховуються не лише в межах строку кредитування, а й після спливу такого строку, тобто до моменту повного фактичного повернення кредитних коштів, свідчать про помилкове розуміння скаржником правової природи процентів, які сплачуються позичальником у випадку прострочення грошового зобов`язання. \~ \~ \~ \~Враховуючи викладене, позовні вимоги Товариства з обмеженою відповідальністю «КОЛЛЕКТ ЦЕНТР» до [PERSON] про стягнення заборгованості підлягають частковому задоволенню. \~ \~ \~ \~Питання про судові витрати \~ \~ \~ \~ Відповідно до ч.1 ст.141 ЦПК України судові витрати покладаються на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. \~ \~ \~ \~Позивачем при подачі позову сплачений судовий збір в сумі 2420,40 грн. На підтвердження витрат на правничу допомогу в сумі 13 000 грн. позивачем надано: платіжну інструкцію № 0433390000 від 10.05.2024 року про сплату послуги надання правової допомоги згідно договору № 02-01/2023 від 02.01.2023 року про надання правової допомоги, заявку на надання юридичної допомоги № 841 від 26.04.2024 року по супроводу примусового стягнення заборгованості з [PERSON] , витяг з Акту №2 про надання юридичної допомоги від 03.04.2024 року. \~ \~ \~ \~Відповідно до ч.1-3 ст.134 ЦПК України разом з першою заявою по суті спору кожна сторона подає до суду попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які вона понесла і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи. У разі неподання стороною попереднього розрахунку суми судових витрат суд може відмовити їй у відшкодуванні відповідних судових витрат, за винятком суми сплаченого нею судового збору. Попередній розрахунок розміру судових витрат не обмежує сторону у доведенні іншої фактичної суми судових витрат, які підлягають розподілу між сторонами за результатами розгляду справи. \~ \~ \~ \~У позовній заяві позивачем зазначався попередній розрахунок суми судових витрат, понесених позивачем, а саме витрати на правничу допомогу в сумі 13000 грн. \~ \~ \~ \~Враховуючи часткове задоволення позовних вимог відповідно до ст. 141 ЦПК України до стягнення з відповідача на користь позивача підлягають судові витрати 23 000 / 38 450, 00 грн * (2422 + 13 000) = 9616,80\~грн.\~пропорційно до задоволеної частини вимог. \~ \~ \~ \~Однією з основних засад (принципів) цивільного судочинства є відшкодування судових витрат сторони, на користь якої ухвалене судове рішення (пункт 12 частини третьої статті 2 ЦПК України). \~ \~ \~ \~ За згоди позивача суд ухвалює заочне рішення відповідно до ст. 280 ЦПК України. \~ \~ \~ \~

Outcome: partial