Jurisdiction: civil
Date: 2025-09-21 00:00:00

[PERSON] звернувся до суду з заявою в порядку окремого провадження, заінтересована особа - Орган опіки та піклування Дарницької районної в м. Києві державної адміністрації, про визнання [PERSON] недієздатною, встановлення над нею опіки та призначення опікуна. Свої вимоги мотивує тим, що [PERSON] хворіє на психічне захворювання, що проявляється у не розумінні наслідків своєї поведінки, не спроможністю керувати нею. [PERSON] є інвалідом 2 групи з 26 серпня 2024 року безстроково. Внаслідок хвороби вона потребує постійного стороннього догляду та опіки. В судовому засіданні заявник та його представник заявлені вимоги підтримали та просили їх задовольнити. Представник заінтересованої особи - Органу опіки та піклування Дарницької районної у м. Києві державної адміністрації в судовому засіданні не заперечувала проти задоволення даної заяви та надано до суду подання про призначення опікуном заявника. Заслухавши пояснення учасників справи, дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що заявлені вимоги підлягають частковому задоволенню з наступних підстав. Як вбачається з матеріалів справи, [PERSON] є сином [PERSON] , [INFO] , яка зареєстрована та проживає за адресою: [ADDRESS] . Згідно довідки до акту огляду МСЕК серії 12ААГ №269922 від 28 серпня 2024 року [PERSON] встановлено 2-гу групу інвалідності з 26 серпня 2024 року безстроково. Згідно ч.1 ст. 30 ЦК України, цивільну дієздатність має фізична особа, яка усвідомлює значення своїх дій та може керувати ними. Цивільною дієздатністю фізичної особи є її здатність своїми діями набувати для себе цивільних прав і самостійно їх здійснювати, а також здатність своїми діями створювати для себе цивільні обов`язки, самостійно їх виконувати та нести відповідальність у разі їх невиконання. За висновком судово-психіатричної експертизи №761 від 20 травня 2025 року [PERSON] страждає стійкий хронічний психічний розлад: шизофренія параноїдна, безперервного типу перебігу, вираженого апато-дисоціативного дефекту, галюцинаторно-параноїдного синдрому (F020.00 згідно МКХ-10) і за своїм психічним станом не здатна усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними. Таким чином, у судовому засіданні встановлено, що [PERSON] , [INFO] , яка зареєстрована за адресою: [ADDRESS] , за станом свого здоров`я внаслідок психічного розладу не здатна усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними, а тому потребує опіки. Відповідно до ч. 1 ст. 39 Цивільного кодексу України фізична особа може бути визнана судом недієздатною, якщо вона внаслідок хронічного, стійкого психічного розладу не здатна усвідомлювати значення своїх дій та (або) керувати ними. Згідно ст. 41 ЦК України, над недієздатною фізичною особою встановлюється опіка. Недієздатна фізична особа не має права вчиняти будь-якого правочину. Правочини від імені недієздатної фізичної особи та в її інтересах вчиняє її опікун. Відповідальність за шкоду, завдану недієздатною фізичною особою, несе її опікун (стаття 1184 цього Кодексу). Відповідно до ч. 1 ст. 60 ЦК України, суд встановлює опіку над фізичною особою у разі визнання її недієздатною і призначає опікуна за поданням органу опіки та піклування. Відповідно до ч. 4 ст. 63 ЦК України, опікун або піклувальник призначаються переважно з осіб, які перебувають у сімейних, родинних відносинах з підопічним, з урахуванням особистих стосунків між ними, можливості особи виконувати обов`язки опікуна чи піклувальника. Як вбачається із подання від 29 квітня 2025 року № 101-3968 Дарницька районна в місті Києві державна адміністрація, як орган опіки та піклування, вважає за доцільне, у разі визнання [PERSON] недієздатною призначити опікуном [PERSON] . При вирішенні питання щодо призначення опікуна суд виходить з наступного. Відповідно до статті 62 ЦК України опіка або піклування встановлюється за місцем проживання фізичної особи, яка потребує опіки чи піклування, або за місцем проживання опікуна чи піклувальника. Згідно з частинами четвертою та п`ятою статті 63 ЦК України опікун або піклувальник призначаються переважно з осіб, які перебувають у сімейних, родинних відносинах з підопічним, з урахуванням особистих стосунків між ними, можливості особи виконувати обов`язки опікуна чи піклувальника. Відповідно до частини першої статті 67 ЦК України опікун зобов`язаний дбати про підопічного, про створення йому необхідних побутових умов, забезпечення його доглядом та лікуванням. При призначенні опікуна важливі і обов`язково повинні враховуватися особисті приязні взаємини між опікуном і підопічним, що забезпечить нормальне життєзабезпечення підопічного. Можливість особи здійснювати повноваження опікуна перевіряються органом опіки та піклування, який висловлює пропозиції про доцільність призначення опікуна. Аналогічні положення зазначені у правилах опіки та піклування, затверджених наказом Державного комітету України у справах сім`ї та молоді Міністерства освіти України, Міністерства охорони здоров`я України, Міністерства праці та соціальної політики України 26 травня 1999 року № 34/166/131/88 (надалі правила). Отже, призначення опікуна недієздатної особи здійснюється за поданням органу опіки та піклування, яке повинне відповідати вимогам закону щодо його обґрунтованості та змісту, має бути подано в належній процесуальній формі згідно вимог ЦПК України. При внесенні подання орган опіки та піклування має якнайкраще врахувати інтереси особи, над якою встановлюється опіка. Зазначена правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 07 квітня 2022 року № 712/10043/20. Суд зазначає, що подання органу опіки та піклування про призначення опікуна не є рішенням за процесуальним статусом та має для суду лише рекомендаційний характер, і при постановленні судом рішення по справі не має пріоритетного значення, та може бути врахований на розсуд суду. У даній справі подання органу опіки та піклування Дарницької районної в м. Києві державної адміністрації про призначення [PERSON] опікуном над недієздатною матір`ю [PERSON] не містить належної мотивації, а також належних обґрунтувань чи мотивів з посиланням на наявні докази щодо можливості заявника бути опікуном та визначення конкретних обставин, які зумовлюють необхідність такого призначення, а містить лише посилання на можливість заявника бути опікуном. Також, не розглядалося питання, з урахуванням вимог пункту 3.2 Правил опіки та піклування, неможливості іншими родичами здійснювати догляд за ним. У вказаному поданні зазначено, що дружина кандидата в опікуни [PERSON] надала заяву про те, що не заперечує проти призначення [PERSON] опікуном над [PERSON] однак належних та допустимих доказів на підтвердження неможливості нею виконувати опікунські обов`язки над недієздатною свекрухою суду не надано. Також, у вказаному поданні зазначено, що рідна сестра кандидата в опікуни та донька недієзданої [PERSON] - [PERSON] надала заяву про те, що не заперечує проти призначення [PERSON] опікуном над [PERSON] однак належних та допустимих доказів на підтвердження неможливості нею виконувати опікунські обов`язки над недієздатною матір`ю суду не надано. Як зазначено Верховним Судом у постанові від 07 квітня 2022 року у справі №712/10043/20, при призначенні опікуна важливі і обов`язково повинні враховуватися особисті приязні взаємини між опікуном і підопічним, що забезпечить нормальне життєзабезпечення підопічного. Можливість особи здійснювати повноваження опікуна перевіряються органом опіки та піклування, який висловлює пропозиції про доцільність призначення опікуна. Призначення опікуна недієздатної особи здійснюється за поданням органу опіки та піклування, яке повинне відповідати вимогам закону щодо його обґрунтованості та змісту, має бути подано в належній процесуальній формі згідно вимог Цивільного процесуального кодексу України. При внесенні подання орган опіки та піклування має якнайкраще врахувати інтереси особи, над якою встановлюється опіка (постанова Верховного Суду від 07 квітня 2022 року у справі № 712/10043/20). Натомість суд зауважує, що подане Органом опіки та піклування подання про призначення [PERSON] опікуном над недієздатною матір`ю не містить належної мотивації: чому саме [PERSON] необхідно призначити опікуном, а не сестру заявника, яка також зобов`язана опікуватися непрацездатною матір`ю. При цьому, заявник в судовому засіданні зазначив, що метою його звернення до суду з проханням про призначення опікуном є забезпечення її доглядом та продуктами харчування. Суд звертає увагу на той факт, що заявник [PERSON] виявив бажання стати опікуном своєї матері лише зараз, під час проведення загальної мобілізації, яка оголошення у зв`язку з повномасштабним вторгненням російської федерації на територію України, при цьому в судовому засіданні вказавши, що його матір хворіє на психічний розлад з 1990 року, а розпочала лікування у 2000 році. Отже, обґрунтування подання органу опіки та піклування щодо призначення опікуном саме [PERSON] належним чином не мотивовано, що, на переконання суду, свідчить про застосування суто формального підходу до вирішення питання про призначення заявника опікуном [PERSON] . Зважаючи на встановленні у судовому засіданні фактичні обставини та необґрунтованість подання органу опіки та піклування, суд вважає неможливим призначення заявника [PERSON] опікуном над його матір`ю [PERSON] , та вважає за необхідне відмовити в задоволенні даної вимоги. Відповідно до статті 65 ЦК України до встановлення опіки або піклування і призначення опікуна чи піклувальника опіку або піклування над фізичною особою здійснює відповідний орган опіки та піклування. З огляду на відсутність підстав для призначення опікуна недієздатній [PERSON] , до призначення опікуна, опіку нею повинен здійснювати відповідний орган опіки та піклування Дарницької районної в місті Києві державної адміністрації. Згідно з частиною шостою статті 81 Цивільного процесуального кодексу України, доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Виходячи з викладеного, суд вважає, що у задоволенні подання про призначення [PERSON] опікуном [PERSON] слід відмовити за його необґрунтованістю. Відповідно до вимог частини шостої статті 300 ЦПК України строк дії рішення про визнання фізичної особи недієздатною визначається судом, але не може перевищувати двох років.

Outcome: partial