Jurisdiction: civil
Date: 2025-09-24 00:00:00

У лютому 2025 року АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» звернулося до суду з вищевказаним позовом посилаючись на те, що відповідачі [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] зареєстровані за адресою: [ADDRESS] і є споживачами електричної енергії. 30.05.2024 року під час технічної перевірки стану електричних приладів обліку і електроустановок у відповідачів за адресою: [ADDRESS] , відповідно до п. 8.4.2 ПРРЕЕ було виявлено розкрадання електричної енергії та складено Акт про порушення № Дн 007816, яким зафіксовано «самовільне підключення струмоприймачів до електромережі АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» з порушенням схеми обліку, виконано відкрито, виявити яке при контрольному огляді приладу обліку можливість існувала. Самовільне підключення виконано від ПЛ 0,4 кВ оп № 2231 дротом алюмінієвим 2*4 до навантаження житлового будинку. Прилад обліку відсутній, внаслідок чого, електрична енергія споживається, приладом обліку не враховується. Порушення продемонстровано споживачу». Таким чином, відповідачі допустили без облікове споживання електричної енергії, самовільне підключення до мереж оператора системи розподілу поза приладом обліку. Зокрема уповноваженими представниками позивача, 08.07.2024 зафіксовано на відео виявлене порушення Правил, як додатковий доказ на підтвердження порушення ПРРЕЕ відповідачами. Акт про порушення було складено в присутності [PERSON] , який відмовився підписувати акт. 11.06.2024 року відбулося засідання комісії з розгляду Акту про порушення № Дн 007816 від 30.05.2024, проте відповідачі на засідання комісії не з`явилися, тому членами комісії було прийнято рішення про перенесення засідання, та направлення запрошення на засідання комісії відповідачам. 09.07.2024 відбулося засідання комісії з розгляду акту про порушення № Дн 007816 від 30.05.2024, на якому прийнято рішення про нарахування вартості недорахованої електричної енергії в сумі 54\~549, 76 грн та складено протокол № 56/24. Відповідачі на засідання комісії не з`явилися, проте були належним чином повідомлені про місце, дату та час проведення засідання комісії. 12.07.2024 на їх адресу було направлено протокол засідання комісії про прийняте рішення, розрахунок та досудову претензію, яка до цього часу не сплачена. Позивач просив стягнути солідарно з відповідачів 54549,76 грн. вартості недорахованої електричної енергії за Актом про порушення № Дн 007816 від 30.05.2024 року та судовий збір у розмірі 3028,00 грн. Ухвалою суду від 19.03.2025 року було відкрито провадження у цій справі, призначено розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження із проведенням судового засідання. Представник позивача в судове засідання не з`явився. Подав заяву про розгляд справи без його участі. Позовні вимоги підтримує, просить їх задовольнити. Також 03.04.2025 року подав заяву про відшкодування витрат на професійну правничу допомогу у розмірі 10800 грн. Відповідачі в судове засідання не з`явилися. Про дату, час і місце розгляду справи повідомлялися належним чином шляхом направлення судових повісток за адресою проживання, вказаною у позовній заяві, причини неявки суду не повідомили, відзив на позов не подали. За таких підстав, суд ухвалив розглянути справу за відсутності учасників провадження, на підставі наявних у справі доказів, без здійснення\~ фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу. Дослідивши надані суду письмові докази, суд встановив наступне. Відповідно п. 1 ч. 2\~ст. 11 ЦК України, підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини. Згідно\~ст. 22 ЦК України, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Статтею 611 ЦК України\~передбачено, що у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: припинення зобов`язання внаслідок односторонньої відмови від зобов`язання, якщо це встановлено договором або законом, або розірвання договору; зміна умов зобов`язання; сплата неустойки; відшкодування збитків та моральної шкоди. Статтею 1166 ЦК України\~встановлено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в\~повному обсязі особою, яка її завдала. Згідно зі\~ст. 714 ЦК України, за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. До договору постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, положення про договір поставки, якщо інше не встановлено законом або не випливає із суті відносин сторін. Законом можуть бути передбачені особливості укладення та виконання договору постачання енергетичними та іншими ресурсами. Відповідно до\~ст. 77 Закону України «Про ринок електричної енергії»\~учасники ринку, в тому числі споживачі, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом. Правопорушеннями на ринку електричної енергії є, зокрема, крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку. За правилами, встановленими пунктом 5.5.5 Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, від 14.03.2018 №312 встановлено, що споживач електричної енергії, окрім іншого, зобов`язаний: сплачувати за електричну енергію та надані йому послуги відповідно до укладених договорів; здійснювати оплату рахунків, виставлених на підставі актів про порушення цих Правил та умов договору; дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів; своєчасно вживати відповідних заходів для усунення виявлених порушень; не допускати безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача, а також відшкодовувати збитки, завдані оператору системи та/або споживачу (основному споживачу), у разі виявлення безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача; утримувати власні мережі у стані, що відповідає вимогам нормативних документів. Відповідно до пункту 8.4.1 ПРРЕЕ оператор системи визначає обсяг та вартість електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення цих Правил та/або виявлення фактів безоблікового споживання електричної енергії, самовільного підключення до об`єктів електроенергетики і споживання електричної енергії без засобів вимірювальної техніки, відповідно до вимог цієї глави. Згідно із пп. 5 пункту 8.4.2 ПРРЕЕ визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії здійснюється оператором системи на підставі акта про порушення, складеного у порядку, визначеному цими Правилами, у разі виявлення самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі без порушення схеми обліку. Судом встановлено, що 30.05.2024 року під час технічної перевірки стану електричних приладів обліку і електроустановок у відповідачів за адресою: [ADDRESS] , відповідно до п. 8.4.2 ПРРЕЕ було виявлено розкрадання електричної енергії та складено Акт про порушення № Дн 007816, яким зафіксовано «самовільне підключення струмоприймачів до електромережі АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» з порушенням схеми обліку, виконано відкрито, виявити яке при контрольному огляді приладу обліку можливість існувала. Самовільне підключення виконано від ПЛ 0,4 кВ оп № 2231 дротом алюмінієвим 2*4 до навантаження житлового будинку. Прилад обліку відсутній, внаслідок чого, електрична енергія споживається, приладом обліку не враховується. Порушення продемонстровано споживачу». Таким чином, відповідачі допустили без облікове споживання електричної енергії, самовільне підключення до мереж оператора системи розподілу поза приладом обліку. Зокрема уповноваженими представниками позивача, 08.07.2024 зафіксовано на відео виявлене порушення Правил, як додатковий доказ на підтвердження порушення ПРРЕЕ відповідачами. Акт про порушення було складено в присутності [PERSON] , який відмовився підписувати акт. 11.06.2024 року відбулося засідання комісії з розгляду Акту про порушення № Дн 007816 від 30.05.2024, проте відповідачі на засідання комісії не з`явилися, тому членами комісії було прийнято рішення про перенесення засідання, та направлення запрошення на засідання комісії відповідачам. 09.07.2024 відбулося засідання комісії з розгляду акту про порушення № Дн 007816 від 30.05.2024, на якому прийнято рішення про нарахування вартості недорахованої електричної енергії в сумі 54\~549, 76 грн та складено протокол № 56/24. Відповідачі на засідання комісії не з`явилися, проте були належним чином повідомлені про місце, дату та час проведення засідання комісії. 12.07.2024 на їх адресу було направлено протокол засідання комісії про прийняте рішення, розрахунок та досудову претензію, яка до цього часу не сплачена. Спірні правовідносини між сторонами виникли з приводу несплати відповідачами на користь АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» вартості необлікованої електричної енергії за актом про порушення №Дн 007816 від 30.05.2024 року у розмірі 54\~549,76 грн. \~ \~ \~ \~Судом встановлено, що Акт про порушення ПРРЕЕ №Дн 007816 від 30.05.2024 року є належним, достатнім та допустимим доказом порушення відповідачем ПРРЕЕ. Такий висновок суду повністю узгоджується із правовою позицією Великої Палати Верховного Суду, викладеної у постанові від 14.01.2020 року по справі № 910/17955/17. Таким чином, враховуючи, що факт виявлення самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі без порушення схеми обліку, підтверджено належним, достатнім та допустимим доказом, та зважаючи на те, що порушень як при складанні акту про порушення ПРРЕЕ, так і при його розгляді комісією судом не встановлено, а визначення обсягу та вартості електричної енергії, недооблікованої внаслідок порушення, зазначеного в акті про порушення ПРРЕЕ проведено відповідно до діючого законодавства, суд приходить до обґрунтованого висновку про необхідність задоволення позову та стягнення суми заподіяних відповідачами збитків, оскільки вони, будучи споживачами електроенергії, допустили його безоблікове споживання, чим завдали збитків позивачу на суму 54549,76 грн. З приводу вимоги позивача про стягнення витрат на професійну правничу допомогу, суд приходить до наступних висновків. Відповідно до ст.59\~Конституції України, кожен має право на професійну правничу допомогу. У випадках, передбачених законом, ця допомога надається безоплатно. Кожен є вільним у виборі захисника своїх прав. Положенням\~статті 10Закон України «Про судоустрій і статус суддів»\~кожен має право на професійну правничу допомогу. У випадках, визначених законом, держава забезпечує надання професійної правничої допомоги безоплатно. Кожен є вільним у виборі захисника своїх прав та особи, яка надає правничу допомогу. Витрати учасників судового процесу на професійну правничу допомогу відшкодовуються в порядку, визначеному законом. Згідно з вимогами частин 1 та 3 (пункт 1) статті\~133\~та частин 1,\~3 ст.137 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати на професійну правничу допомогу. Витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Частини 1-3 статті 134\~ЦПК України\~визначають, що разом з першою заявою по суті спору кожна сторона подає до суду попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які вона понесла і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи. У разі неподання стороною попереднього розрахунку суми судових витрат суд може відмовити їй у відшкодуванні відповідних судових витрат, за винятком суми сплаченого нею судового збору. Попередній розрахунок розміру судових витрат не обмежує сторону у доведенні іншої фактичної суми судових витрат, які підлягають розподілу між сторонами за результатами розгляду справи. За приписами ч.8\~ст.141 ЦПК України, розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву. У разі неподання відповідних доказів протягом встановленого строку така заява залишається без розгляду. До складу витрат на правничу допомогу включаються: гонорар адвоката за представництво в суді; інша правнича допомога, пов`язана з підготовкою справи до розгляду; допомога, пов`язана зі збором доказів; вартість послуг помічника адвоката; інша правнича допомога, пов`язана зі справою. Витрати на правничу допомогу визначаються сукупністю таких документів: договором про надання правничої допомоги та відповідними доказами щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу учасник справи має подати (окрім договору про надання правничої допомоги) детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом (для визначення розміру гонорару, що сплачений або підлягає сплаті) та опис здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Розмір витрат має бути співмірним зі складністю справи та виконаних адвокатом (професійна правнича допомога) робіт; часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт; обсягом наданих адвокатом послуг; ціною позову та значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи та репутацію сторони або публічним інтересом до справи. У разі недотримання вимог співмірності, за клопотанням іншої сторони, суд може зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами. Разом з цим, Договір про надання правової допомоги домовленість, за якою одна сторона (адвокат, адвокатське бюро, адвокатське об`єднання) зобов`язується здійснити захист, представництво або надати інші види правової допомоги другій стороні (клієнту) на умовах і в порядку, що визначені договором, а клієнт зобов`язується оплатити надання правової допомоги та фактичні витрати, необхідні для виконання договору (ст.1 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність»). Отже, на підтвердження понесених витрат на професійну правничу допомогу та їх відшкодування за рахунок опонента в судовому процесі сторонам необхідно надати суду такі докази: 1) договір про надання правничої допомоги (договір доручення, договір про надання юридичних послуг тощо); 2) документи, що свідчать про оплату гонорару та інших витрат, пов`язаних із наданням правничої допомоги; 3) докази щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт (акти наданих послуг, акти виконаних робіт та ін.); 4) інші документи, що підтверджують обсяг, вартість наданих послуг або витрати адвоката, необхідні для надання правничої допомоги. На підтвердження витрат на професійну правничу допомогу представником позивача надано суду: копію акту виконаних робіт згідно з договором про надання правничої допомоги, відповідно до якого загальна сума виконаних захисником робіт складає 10800,00 грн. \~ \~ \~ \~Так, при визначенні суми відшкодування суд має виходити з критерію реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерію розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи, фінансового стану обох сторін та інших обставин. \~ \~ \~ \~На підтвердження цих обставин суду повинні бути надані договір про надання правової допомоги (договір доручення, договір про надання юридичних послуг та ін.), документи, що свідчать про оплату гонорару та інших витрат, пов`язаних із наданням правової допомоги, оформлені у встановленому законом порядку (квитанція до прибуткового касового ордера, платіжне доручення з відміткою банку або інший банківський документ, касові чеки, посвідчення про відрядження). Зазначені витрати мають бути документально підтверджені та доведені. Відсутність документального підтвердження витрат на правову допомогу, а також розрахунку таких витрат є підставою для відмови у задоволенні вимог про відшкодування таких витрат. До аналогічного висновку дійшла Велика Палата Верховного Суду у своїй Постанові від 27 червня 2018 р. по справі № 826/1216/16. \~ \~ \~ \~Належними та допустимими доказами понесення витрат на надання правової допомоги є договір про надання правової допомоги, акт здачі-приймання наданих послуг та копія квитанції до прибуткового касового ордера про сплату адвокату винагороди. Така правова позиція викладена в Постанові Касаційного цивільного суду від 13 березня 2019 р. у справі № 283/2065/14-ц. \~ \~ \~ \~Згідно роз`яснень, які містяться в листі Міністерства фінансів України від 16.02.2017 р. № 31-11410-06-5/4339, підставою для бухгалтерського обліку господарських операцій є первинні документи. Первинний документ - це документ, який містить відомості про господарську операцію. Первинні та зведені облікові документи можуть бути складені у паперовій або в електронній формі та повинні мати такі обов`язкові реквізити: назву документа (форми); дату складання; назву підприємства, від імені якого складено документ; зміст та обсяг господарської операції, одиницю виміру господарської операції; посади осіб, відповідальних за здійснення господарської операції і правильність її оформлення; особистий підпис або інші дані, що дають змогу ідентифікувати особу, яка брала участь у здійсненні господарської операції. Оформлений належним чином рахунок-фактура (інвойс) може бути підставою для відображення в бухгалтерському обліку господарської операції з постачання товарів, робіт (послуг) без складання акта приймання-передачі тільки у разі його оплати, що підтверджується відповідними документами. Документами, що підтверджують оплату, можуть бути платіжне доручення, розрахунковий чек, касовий чек, розрахункова квитанція, виписка з карткового рахунку, квитанція до прибуткового касового ордера тощо. \~ \~ \~ \~Позивачем не надано доказів оплати витрат на надання правничої допомоги на суму 10 800,00 грн, як і не надано договору про надання правничої допомоги, яким передбачені строки та виплата гонорару, у зв`язку з чим суд приходить до висновку про необхідність відмови у цій частині вимог в повному обсязі. Враховуючи, що позовні вимоги підлягають задоволенню, то відповідно до вимог\~ст. 141 ЦПК України, на користь позивача підлягає стягненню судовий збір в розмірі 1009,33 грн., з кожного відповідача.

Outcome: partial