Jurisdiction: civil
Date: 2025-09-22 00:00:00

Стислий виклад та обґрунтування позовних вимог У серпні 2025 року [PERSON] звернулась до суду з позовом до Шепетівської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Позов мотивований тим, що [INFO] померла її рідна тітка по батьковій лінії [PERSON] , [INFO] . До смерті тітка постійно проживала та була зареєстрована за адресою: [ADDRESS] , жила одиноко, чоловіка і дітей у неї не було. За життя, 06.02.2020 року тітка склала на її користь заповіт, який був посвідчений приватним нотаріусом Шепетівського районного нотаріального округу Рябим П.М. Відповідно до заповіту тітка [PERSON] заповіла позивачці [PERSON] все належне їй майно, де б воно не знаходилося та з чого б воно не складалося, та все те, що їй буде належати на день її смерті і на що вона по закону матиме право. 01.07.2025 року позивачка [PERSON] звернулась до приватного нотаріуса Шепетівського міського нотаріального округу Рябого П.М., який відмовив їй у вчиненні нотаріальної дії у зв`язку з пропуском строку для подання заяви про прийняття спадщини. Вважає, що строк для прийняття спадщини вона пропустила з поважних причин, оскільки тривалий час перебувала на лікуванні та відповідно до виписного епікризу її лікування в повному обсязі не завершене і вона найближчим часом повинна знову продовжити лікування в стаціонарних умовах, а тому не вчиняла дій для прийняття спадщини у встановлений законом строк. За наведених обставин, просить визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті її тітки [PERSON] , яка померла [INFO] , строком в три місяці після набрання рішенням суду законної сили. Позивач [PERSON] подала до суду заяву про розгляд справи у її відсутності, позов підтримала в повному обсязі. Заяви, клопотання та інші процесуальні дії у справі. 21.08.2025 позивачка звернулась до суду з цим позовом. 21.08.2025 року суд відкрив загальне позовне провадження в справі та призначив підготовче засідання на 22.09.2025 року. Витребував у приватного нотаріуса Шепетівського районного нотаріального округу Рябого П.М. відомості про заведення спадкової справи після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] та її копію, якщо справа заведена. 22.09.2025 суд закрив підготовче провадження та призначив справу до судового розгляду на 23.09.2025. Позиція сторони відповідача. Представник відповідача подала заяву про розгляд справи у відсутності представника, щодо вирішення питання покладається на розсуд суду. Встановлені судом фактичні обставини, з посиланням на докази. Між сторонами виникли правовідносини, пов`язані із реалізацією права на спадкування за законом, що регулюються нормами ЦК України. Суд встановив, що [INFO] померла [PERSON] , що підтверджується даними свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданого 24.10.2024 року Шепетівським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Шепетівському районі Хмельницької області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ). За життя [PERSON] склала заповіт, посвідчений в установленому порядку 06.02.2020 року, яким все належне їй майно заповіла [PERSON] , [INFO] . Позивачка [PERSON] є єдиною спадкоємицею померлої [PERSON] , інших спадкоємців за заповітом чи законом немає. Позивачка позбавлена можливості отримати свідоцтво про право на спадщину після смерті тітки [PERSON] , оскільки пропустила строк, встановлений законом для подання заяви про прийняття спадщини. Звертаючись до суду, позивачка обґрунтовує поважність пропуску строку звернення з заявою про прийняття спадщини тим, що вона тривалий час перебувала на стаціонарному лікуванні та відповідно до виписного епікризу її лікування в повному обсязі не завершене і вона найближчим часом повинна знову продовжити лікування в стаціонарних умовах, а тому вчасно не звернулась до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини. Застосовані норми права. За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини; спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою; для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті\~1220, 1222, 1270 ЦК України). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша\~статті 1269 ЦК України). Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до п.2.1. Розділу 10 Наказу Міністерства юстиції України «Про затвердження Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України» №296/5 від 22 лютого 2012 року\~спадкова справа заводиться нотаріусом за місцем відкриття спадщини на підставі поданої (або такої, що надійшла поштою) заяви (повідомлення, телеграми) про прийняття спадщини. Згідно ч.3\~ст. 1272 ЦК України\~за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої 1272\~ЦК України\~про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними. Вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи. Крім того, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду, що узгоджується із ст. 263 ЦПК України. Пленум Верховного Суду України у пункті 24 постанови від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» судам роз`яснив, що, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що\~поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Мотиви та висновки суду. Обґрунтовуючи поважність причини пропуску вказаного строку, позивачка посилається на те, що вчасно не звернулась до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] у зв`язку з тим, що тривалий час перебувала на стаціонарному лікуванні. Враховуючи принцип «пропорційності», який тісно пов`язаний із принципом верховенства права, завдання цивільного судочинства, визнання позову відповідачем, суд визнає причину пропуску позивачем строку для прийняття спадщини поважною, пов`язаною з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій, оскільки його право на спадкування пов`язане із вчиненням заповіту спадкодавцем, про наявність якого позивачу не було відомо. За таких обставин, суд вважає можливим визначити позивачу додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , - три місяці з дня набрання рішенням суду законної сили, оскільки вважає такий строк достатнім для вчинення вказаних нотаріальних дій. Розподіл судових витрат. Судовий збір по справі складає 1211,20 грн, який не сплачено позивачкою при зверненні до суду, оскільки вона, як інвалід 2 групи на підставі п.9. ст. 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору звільнена, що підтверджується копією пенсійного посвідчення серії [NUMBER] . Відповідно до ч.7 ст. 141 ЦПК України судові витрати компенсуються за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. На підставі ч.3\~ст. 1272 ЦК України,

Outcome: approved