Jurisdiction: civil
Date: 2025-09-21 00:00:00

[PERSON] звернулася до суду з позовом до [PERSON] про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Посилається на те, що [INFO] помер її батько [PERSON] , якому за життя належало майно, що розташовано в м.Кіцмань Чернівецького (Кіцманського) району Чернівецької області. Спадкодавець\~за життязаповіт не склав. [PERSON] дізналася про смерть батька лише 21 листопада 2024 року, так як, у березні 1999 року, [PERSON] залишив сім`ю та виїхав з м.Кіцмань в невідомому напрямку, з того часу з ним не спілкувалися та про місця його проживання не було відомо. Спадкодавець [PERSON] з 01.11.1984 року по 21.03.1999 року був зареєстрований в м.Кіцмань Чернівецького (Кіцманського) району Чернівецької області, що підтверджується довідкою Кіцманської міської ради, згідно довідки Герцаївської ради № 01.2-32/19 від 13.02.2025 року на час смерті проживав без реєстрації по [ADDRESS] . 13\~лютого 2025\~року,\~в порядку\~ст.1269\~ЦК України,\~Позивач звернувся\~до приватного\~нотаріусу Лис\~Л.Г.\~з заявою\~про видачу\~свідоцтва про\~право на\~спадщину за\~законом на\~майно,\~що належить\~ [PERSON] ,\~який помер\~ [INFO] ,\~але нотаріусом\~постановою від\~14\~травня 2025\~року,\~було відмовлено\~у видачі\~свідоцтва про\~право на\~спадщину з\~мотивів,\~що несвоєчасно\~на протязі\~шести місяців\~не звернувся\~з заявою\~про прийняття\~спадщини,\~та рекомендував\~звернутися до\~суду з\~позовом про\~визначення додаткового\~строку для\~подання заяви\~про прийняття\~спадщини.\~ Позивач у позовній заяві посилаючись на те, що не звернулася у визначений законом строк до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, оскільки не знала про смерть Спадкодавця [PERSON] , [PERSON] просить визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] . У судове засідання позивач не з`явилася, однак його представником [PERSON] подано до суду заяву, в якій він підтримує позовні вимоги, просить справу розглянути у його відсутності та відсутності позивачки. Відповідача [PERSON] в судове засідання не з`явилася, однак подала суду заяву про розгляд справи у її відсутності, проти задоволення позову не заперечує. Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. [PERSON] помер [INFO] . Згідно постанови приватного нотаріуса Чернівецького районного нотаріального округу Чернівецької області Лис Л.Г. від 14 травня 2025 року № 64/02-31, видати свідоцтво про право на спадщину за законом на права на майно, що належало [PERSON] , що розташована на території м.Кіцмань Чернівецького району Чернівецької області не можливо, оскільки [PERSON] пропустила шестимісячний строк прийняття спадщини після смерті [PERSON] , який помер [INFO] . Відомості про смерть [PERSON] стало підставою для звернення до суду задля визначення [PERSON] додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті батька. За загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті\~1220,\~1222,\~1270 ЦК України). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України). Згідно з частиною третьою статті 1272\~ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої статті 1272\~ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Статтею 17\~Закону України\~«Про виконання\~рішень та\~застосування практики\~Європейського суду\~з прав\~людини» визначено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Європейського Суду як джерело права. Стаття 1 Першого протоколу до конвенції закріплює захист власності і встановлює, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права. Згідно з усталеною практикою Європейського Суду з прав людини Конвенція призначена для гарантування не теоретичних або ілюзорних прав, а прав практичних та ефективних (рішення від 9 жовтня 1979 року в справі Ейрі (пункт 24), рішення від 30 травня 2013 року в справі «Наталія Михайленко проти України» (пункт 32). У розумінні статті 1 Першого протоколу до Конвенції «майном» визнаються активи, включаючи права вимоги, стосовно яких заявник може стверджувати, що він має принаймні «законне сподівання» на отримання можливості ефективно здійснити майнове право (рішення ЄСПЛ у справі «Стретч проти Сполученого Королівства» (пункт 32). «Законне сподівання» на отримання «активу» також може захищатися статтею 1 Першого протоколу. Так, якщо суть вимоги особи пов`язана з майновим правом, особа, якій воно надане, може вважатися такою, що має «законне сподівання», якщо для такого права у національному законодавстві існує достатнє підґрунтя - наприклад, коли є усталена практика національних судів, якою підтверджується його існування (рішення у справі «Копецький проти Словаччини» (Kopecky v. Slovakia). Отже,\~враховуючи принцип\~автономного тлумачення\~понять,\~застосований в\~практиці Європейського\~суду,\~отримане (хоча\~і не\~оформлений належним\~чином)\~спадкове майно\~охоплюється поняттям\~"майно"\~в розумінні\~ст.\~1\~Першого протоколу. Таким чином, необізнаність спадкоємця про смерть батька є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини для осіб першої черги або іншої черги спадкоємців, які набували право на спадкування за законом, а у вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати фундаментальний принцип спадкового права. За конкретних фактичних обставин кожної справи пропуск строку для прийняття спадщини суд має оцінювати з урахуванням тривалості такого пропуску та загальних засад цивільного законодавства, як-от розумність, добросовісність та справедливість. Головною ознакою поважних причин такого пропуску є те, що вони унеможливлюють своєчасне звернення із заявою про прийняття спадщини. Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 20 листопада 2024 року\~у справі № 330/761/23\~ За таких обставин, суд приймаючи до уваги те, що позивач [PERSON] була необізнаної про смерть батька, доходить висновку про поважність причин пропуску позивачкою строку прийняття спадщини, що відповідно до частини третьої статті 1272\~ЦК України є підставою для визначення їй додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини. На підставі ст.ст.1220,\~1222,\~1269,\~1270,\~1272 ЦК України\~та

Outcome: approved