Jurisdiction: civil
Date: 2025-09-16 00:00:00

[PERSON] звернулася до Слов`янського міськрайонного суду Донецької області із позовною заявою до [PERSON] про звільнення майна з-під арешту,\~обґрунтовуючи свої\~позовні вимоги\~тим,\~що вона\~доводилась дочкою\~ [PERSON] .\~У її\~матері [PERSON] \~(прізвище\~до шлюбу\~ [PERSON] )\~була рідна\~сестра [PERSON] .\~У неї\~був син\~ [PERSON] ,\~у якого\~був син\~ [PERSON] .\~Таким чином,\~ [PERSON] доводилась\~двоюрідною тіткою\~ [PERSON] .\~ [PERSON] \~померла [INFO] ,\~ [PERSON] \~помер [INFO] ,\~ [PERSON] \~помер [INFO] .\~Після смерті\~ [PERSON] \~залишилась спадщина:\~1/2\~частка квартири\~ [ADDRESS] ,\~яку він\~успадкував після\~смерті батька\~ [PERSON] .\~Інша 1/2\~частка квартири\~ [ADDRESS] належить\~позивачці [PERSON] .\~ [PERSON] \~є спадкоємцем\~ [PERSON] \~п`ятої черги\~спадкування за\~законом,\~інших спадкоємців\~немає.\~З метою\~оформлення спадщини\~ [PERSON] \~звернулась до\~нотаріуса. Однак їй\~було відмовлено\~в оформленні\~прав на\~спадщину,\~оскільки при\~перевірці у\~Державному реєстрі\~речових прав\~на нерухоме\~майно було\~виявлено арешт\~нерухомого майна\~на 1/2\~частку квартири\~ [ADDRESS] . Арешт був накладений в якості забезпечення позову ухвалою Слов`янського міськрайонного суду від 28.10.2008 у справі №2-6062-2008 за позовом [PERSON] до [PERSON] про визнання права власності. Пізніше вказана позовна заява була залишена без розгляду, але арешт не був скасований. В зв`язку з викладеним позивач просить суд припинити та скасувати державну реєстрацію обтяження, а саме, арешту, накладеного ухвалою Слов`янського міськрайонного суду від 28.10.2008 у справі №2-6062-2008 на 1/2 частку квартири [ADDRESS] . Позивач [PERSON] , та представник позивача, адвокат Прокопцев С.В., який діє на підставі ордеру на надання правничої допомоги серії АН №1569230 від 31 липня 2025 року, надали заяву про розгляд справи без їхньої участі, позов просили задовольнити. Відповідач, [PERSON] , до судового засідання не з`явилася, про дату, час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, повідомлялася про необхідність надати відзив на позовну заяву із зазначенням заперечень та доказів, що підтверджують її відзив. У відповідності до п.3, п.4 ч. 1 ст. 280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо відповідач не подав відзив та позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Відповідач [PERSON] своєчасно і належним чином повідомлена про час і місце судового розгляду справи, не використала наданого законом права на подачу відзиву на позовну заяву, тому суд, враховуючи згоду позивача (представника позивача), відповідно до положень частини першої статті 280 ЦПК України, вважає можливим провести заочний розгляд справи, вирішити справу за наявними в матеріалах справи доказами та ухвалити заочне рішення. Суд, розглянувши подані сторонами документи та матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення справи по суті, приходить до висновку, що позовні вимоги [PERSON] \~до [PERSON] \~про звільнення\~майна з-під\~арешту, підлягають задоволенню в повному обсязі з огляду на їх законність та обґрунтованість. Згідно з ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Згідно з інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна за №437764168 від 31 липня 2025 року, 1/2 частка квартири [ADDRESS] належить на праві власності [PERSON] на підставі свідоцтва про право на спадщину 2-2716 від 16.10.2008, інша 1/2 частка квартири [ADDRESS] належить на праві власності [PERSON] на підставі свідоцтва про право на спадщину 2-5333 від 14.12.2010. [PERSON] помер [INFO] , про що свідчить актовий запис про смерть №962 від 21.05.2015. Після смерті [PERSON] залишилась спадщина, до складу якої увійшла 1/2 частка квартири [ADDRESS] , що належала йому на праві власності на підставі Свідоцтва про право на спадщину за законом від 14.12.2010. Рішенням Слов`янського міськрайонного суду Донецької області від 19 лютого 2025 року №243/9912/24 було встановлено факт родинних відносин, а саме, що [PERSON] , [INFO] , доводилась двоюрідною тіткою [PERSON] , [INFO] . З метою оформлення спадщини після [PERSON] [PERSON] звернулась до нотаріуса. Після смерті\~ [PERSON] \~була заведена\~спадкова справа,\~про що\~свідчить Витяг\~зі Спадкового\~реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) №75705409 від 06.02.2024, Витяг про реєстрацію в Спадковому реєстрі №77249401 від 07.06.2024. [PERSON] було відмовлено в оформленні прав на спадщину, оскільки при перевірці у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно було виявлено арешт нерухомого майна на 1/2 частку квартири [ADDRESS] , який був накладений на підставі ухвали Слов`янського міськрайонного суду Донецької області від 28.10.2008 №2-6062-2008, що підтверджується відомостями з Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна. Ухвалою Слов`янського міськрайонного суду Донецької області від 28 жовтня 2008 року №2-6062-2008 було задоволено заяву [PERSON] про забезпечення позову та накладено арешт на 1/2 частку квартири [ADDRESS] , яка належить [PERSON] . Ухвалою Слов`янського міськрайонного суду Донецької області від 30 жовтня 2008 року №2-6062-08 позовну заяву [PERSON] до [PERSON] , третя особа Перша Слов`янська державна нотаріальна контора про визнання права власності було залишено без розгляду за заявою представника позивача. Спори про право цивільне, пов`язані з належністю майна, на яке накладено арешт/заборону, відповідно до статей 15,16 Цивільного процесуального кодексу України розглядаються в порядку цивільного судочинства у позовному провадженні, якщо однією зі сторін відповідного спору є фізична особа, крім випадків, коли розгляд таких справ відбувається за правилами іншого судочинства. Позов про звільнення майна з-під арешту може бути пред`явлений власником, а також особою, яка володіє на підставі закону чи договору або іншій законній підставі майном, що не належить боржнику (речове право на чуже майно). Пунктами 1, 2 постанови № 5 пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 3 червня 2016 року «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» роз`яснено, що у порядку цивільного судочинства захист майнових прав здійснюється у позовному провадженні, а також у спосіб оскарження рішення, дії або бездіяльність державного виконавця чи іншої посадової особи державної виконавчої служби. Право власності належить до основоположних прав людини, утілення яких в життя становить підвалини справедливості суспільного ладу. Захист зазначеного права гарантовано ст.1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Як передбачено цією міжнародно-правовою нормою, кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном і ніхто не може бути позбавлений власного майна інакше як в інтересах суспільства й на умовах передбачених законом або загальними принципами міжнародного права. Відповідно до практики ЄСПЛ втручання в це право повинне мати законні підстави й мету, а також бути пропорційним публічному інтересу. Особи, котрі зазнають порушення права мирного володіння майном, як і інших визначених Конвенцією прав, відповідно до ст. 13 міжнародного правового акту повинні бути забезпеченні можливістю ефективного засобу юридичного захисту в національному органі. На рівні національного законодавства гарантії захисту права власності закріплені в ст. 41 Конституції України, за змістом якої кожен має право володіти, користуватися й розпоряджатися своєю власністю за винятком обмежень встановлених законом. За ст. 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Відповідно до ст. 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном. Відповідно до ч.1 ст.1296 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину. Відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину. За змістом наведеної норми право на спадщину є майновим правом спадкоємця, юридичний факт виникнення якого пов`язаний з часом її прийняття, неотримання ж свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця такого права. Як роз`яснив Пленум Вищого спеціалізованого суду з розгляду цивільних і кримінальних справ України у пункті 9 зазначеної постанови від З червня 2016 року № 5, заходи забезпечення позову можуть бути скасовані судом, який розглядає цивільну справу. При цьому із заявою про скасування заходів забезпечення позову (накладення арешту на майно або грошові кошти) може звернутись лише особа, щодо якої такі заходи забезпечення позову вжито, тобто сторона у справі чи третя особа, яка заявила самостійні вимоги щодо предмета спору. Інша особа, яка вважає, що майно, на яке було накладено арешт у порядку забезпечення позову, належить їй, а не стороні у справі, може звернутись до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту. У рішенні суду про визнання права власності на майно і про зняття з нього арешту суд зазначає про скасування заходів забезпечення позову, які оскаржуються. Враховуючи наявність накладеного арешту на майно, неможливість скасування арешту в позасудовому порядку та оскільки позивач в інший спосіб, крім звернення до суду з позовом про зняття арешту, захистити своє порушене право власності не може, суд приходить до висновку про необхідність захисту його права шляхом скасування такого арешту, оскільки позовні вимоги засновані на законі та знайшли своє повне підтвердження в ході судового розгляду. При таких обставинах, суд дійшов до висновку про те, що є всі підстави, передбачені законом, для задоволення позову та зняття арешту з майна належного позивачу, оскільки накладення арешту перешкоджає вільному розпорядженню майном, тому суд вважає, що позовні вимоги [PERSON] є законними та обґрунтованими та мають бути задоволені. \~На підставі викладеного,

Outcome: approved