Jurisdiction: civil
Date: 2025-09-15 00:00:00

18.07.2025 року [PERSON] звернулася до суду з позовною заявою до Сколівської міської ради Львівської області, в якій просить визначити їй додатковий строк для подання до Сколівської державної нотаріальної контори Львівської області заяви про прийняття спадщини за заповітом, яка відкрилась після смерті спадкодавця [PERSON] , котра померла [INFO] , тривалістю три місяці з дня набрання рішенням суду законної сили. Ухвалою Сколівського районного суду Львівської області від 21.07.2025 року позовну заяву було прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі з визначенням дати підготовчого засідання. Ухвалою Сколівського районного суду Львівської області від 14.08.2025 року закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до судового розгляду. Позов обгрунтований\~тим,\~що [INFO] померла\~тітка позивачки\~-\~ [PERSON] ,\~яка на випадок своєї смерті склала заповіт, згідно тексту якого усе своє майно заповіла своїй племінниці [PERSON] . У встановлений законодавством шестимісячний строк після смерті тітки позивачка не звернулася до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини у зв`язку з тим, що не знала про існування заповіту. З огляду на викладені обставин позивачка вимушена звернутись з позовом до суду про визначення їй додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. В судове засідання позивачка [PERSON] не з`явилася, але попередньо від неї надійшла заява про розгляд справи без її участі, вказавши, що позовні вимоги підтримує та просить такі задовольнити в повному обсязі. 01.09.2025 на адресу суду надійшла заява голови Сколівської міської ради Львівської області Романишина М.С., в якій просить слухати справу без участі відповідача. Рішення просить прийняти відповідно до вимог чинного законодавства. У зв`язку з викладеним судом ухвалено рішення про заочний розгляд на підставі наявних у справі доказів. На підставі ч.3 ст. 211, ч.2 ст. 247 ЦПК України справа слухається у відсутності сторін без фіксування судового процесу технічними засобами. Дослідивши матеріали справи у їх сукупності, з`ясувавши дійсні обставини справи, права та обов`язки сторін, дослідивши зібрані по справі докази, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають до задоволення з наступних підстав. Відповідно до положень ч.1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. На підставі ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Згідно з положень ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Судом встановлено, що [INFO] померла [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданого 03.01.2018 року виконавчим комітетом Верхньосиньовидненської селищної ради Сколівського району Львівської області, згідно актового запису №1. Про родинні відносини позивачки з [PERSON] свідчать наступні докази. Згідно копії свідоцтва про народження серії [NUMBER] , виданого 23 травня 2025 року Сколівським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Стриському районі Львівської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (актовий запис №25), батьками [PERSON] записані [PERSON] та [PERSON] . Згідно копії свідоцтва про шлюб серії [NUMBER] , виданого 17 січня 2008 року відділом реєстрації актів цивільного стану Сколівського районного управління юстиції Львівської області (актовий запис №12), 28.05.1983 року між [PERSON] та [PERSON] було зареєстровано шлюб та присвоєно прізвище дружині « [PERSON] ». Відповідно до витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу від 20.05.2025 року за №00051309929, 30.04.1960 між [PERSON] та [PERSON] зареєстровано шлюб та присвоєно прізвище « [PERSON] ». Згідно архівної довідки завідувача сектору комунікації та міжнародного співробітництва відділу використання інформації документів [PERSON] №Т-116 від 08.07.2025, [PERSON] , народжена [INFO] і охрещена [INFO] . Батько [PERSON] , син [PERSON] і [PERSON] . Мати: [PERSON] , дочка [PERSON] і [PERSON] . Згідно копії свідоцтва про народження, серії [NUMBER] , виданого 30 січня 2002 року відділом РАГС Сколівського районного управління юстиції Львівської області (актовий запис №25), батьками [PERSON] записані [PERSON] та [PERSON] . Як вбачається з копії свідоцтва про шлюб, серії [NUMBER] , виданого 20 травня 2025 року Сколівським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Стрийському районі Львівької області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (актовий запис №27), [INFO] померла [PERSON] . Згідно довідки старости с-ща Верхнє Синьовидне с. Межиброди, с. Дубина В. Мицик, за відомостями Сколівської міської ради Стрийського району Львівської області, [PERSON] , котра померла [INFO] , на день своєї смерті постійно проживала та була зареєстрована одна в житловому будинку за адресою: [ADDRESS] (стара адреса згідно схематичного плану [ADDRESS] ). 16 лютого 2016 року [PERSON] склала заповіт, посвідчений секретарем виконкому Верхньосиньовидненської селищної ради Сколівського району Львівської області Заревич Р.С. та зареєстрований в реєстрі за №20, відповідно до тексту якого все своє майно, де б воно не було і з чого б воно не складалося і взагалі, все те, що буде належати їй на день смерті і на що вона за законом матиме право, заповіла своїй племінниці [PERSON] . В матеріалах справи наявний дублікат зазначеного заповіту. Даний заповіт є чинним, що підтверджується витягом про реєстрацію в Спадковому реєстрі, сформованого 14.04.2025 року за № 80834385. В день смерті [PERSON] відкрилася спадщина на належне їй майно. Після звернення 22.04.2025 року до Сколівської державної нотаріальної контори Львівської області з заявою про прийняття спадщини за законом після смерті спадкодавця [PERSON] , позивачці було роз`яснено про пропущення нею строку для подачі заяви про прийняття спадшини. Позивачка зазначила, що встановлений законом шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини пропустила, оскільки не знала про існування заповіту. Про наявність заповіту дізналася лише 12 квітня 2025 року від своєї дочки [PERSON] , тобто після спливу шестимісячного строку, встановленого для подання заяви про прийняття спадщини. Вказала, що її дочка вселилася до житлового будинку померлої [PERSON] [INFO] , де під час прибирання знайшла оригінал заповіту. В обгрунтування вказаного надала суду комісійний акт про встановлення фактичного місця проживання від 01.05.2025 року. Окрім цього позивачка зазначила, що постійно проживає по [ADDRESS] , тобто не за місцезнаходженням житлового будинку, в якому проживала спадкодавець [PERSON] . Не була обізнана із заповітом, оскільки її тітка не розповідала їй про це. Крім того, Верхньосиньовидненська селищна рада своєчасно не повідомила її про посвідчення заповіту в даному органі місцевого самоврядування, нотаріус не вчиняв дій щодо її розшуку як спадкоємця за заповітом. За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини; спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою; для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ст.ст.\~1220,\~1222,\~1270 ЦК України). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч. 1\~ст.1269 ЦК України). Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до постанови Верховного Суду України від 21.09.2020 (провадження № 61-14962ск19) на нотаріуса або посадову особу органу місцевого самоврядування, уповноважену на вчинення нотаріальних дій, покладено обов`язок щодо повідомлення спадкодавця про необхідність подачі заяви про прийняття спадщини за заповітом чи про відмову від її прийняття, щоб не допустити пропуску шестимісячного строку для прийняття спадщини. Відповідно до ст.\~1272\~ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Як роз`яснюється у пункті 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання при визначенні особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому, необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Відповідно до правових висновків, викладених у постанові ВС від 26.06.2019 року у справі № 565/1145/17, які відповідно\~до ст.\~263\~ЦПК України\~враховуються судом\~при виборі\~і застосуванні\~норми права\~до спірних\~правовідносин,поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Враховуючи обставини справи, наявність заповіту на користь позивачки, як спадкоємця до майна після смерті [PERSON] , неповідомлення посадовою особою органу місцевого самоврядування, уповноваженою на вчинення нотаріальних дій, позивачку про існування заповіту, суд вважає, що\~\~така пропустила строк для прийняття спадщини з поважних причин, а тому їй слід визначити додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, а саме терміном три місяці після набрання рішенням законної сили.

Outcome: approved