Jurisdiction: civil
Date: 2025-09-14 00:00:00

Позивач,\~АТ «Акцент\~Банк» звернулось\~в суд\~із позовом\~до[PERSON] , в якому просить стягнути з відповідача заборгованість за кредитним договором №АВН0СТ155101721552255736 від 21.07.2024 року у розмірі 39\~426,92 грн. та 3\~028 грн. судового збору, сплаченого позивачем при зверненні із позовом в суд. В обґрунтування\~позовних вимог\~позивач вказує\~на те,\~що [PERSON] (на даний час [PERSON] ) звернулася до АТ «А-Банк» щодо отримання банківських послуг та підписала Анкету-Заяву про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг в АТ «А-Банк». Будучи клієнтом, 21.07.2024 уклала із Банком Кредитний договір №АВН0СТ155101721552255736, щодо надання кредиту в розмірі 25 500.00 грн строком на 36 місяців (тобто до 20.07.2027 року) зі сплатою процентів у розмірі 75.00 щорічно. Кредитний договір підписано боржником за допомогою електронного підпису, використання якого погоджено сторонами в Анкеті-Заяві про приєднання до мов та Правил надання банківських послуг в А-Банку. Відповідач своїх зобов`язань за договором не виконує, внаслідок чого утворилась заборгованість, яка, станом на 15.04.2025 р. становить 39\~426,92 грн., з яких: 25\~500,00 грн. загальний залишок заборгованості за наданим кредитом (тілом кредиту); 12\~818,69 грн. загальний залишок заборгованості за процентами; 1\~108,23 грн. загальний залишок заборгованості за пенею. Ухвалою суду від 18 квітня 2025 року у справі відкрито провадження за правилами спрощеного позовного провадження. Представник позивача в судове засідання не з`явився, звернувся до суду із клопотанням про розгляд справи у його відсутності, заявлені вимоги підтримує повністю та просить суд їх задовольнити, не заперечив проти заочного розгляду справи. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явилася, хоча про день та час слухання справи неодноразово повідомлялася у встановленому законом порядку, зокрема шляхом надіслання на поштову адресу за її зареєстрованим місцем проживання повістки про виклик до суду. Відповідач про причини своєї неявки суд не повідомила, заяв про відкладення розгляду справи та відзиву на позов не подавала. Суд вважає, що відповідач про дату та час розгляду справи повідомлений належним чином, про причини своєї неявки суд не повідомив, відзиву на позов не подавав, тому відповідно до ст. 280 ЦПК України, справу слід вирішити на підставі наявних доказів та постановити заочне рішення, оскільки проти заочного розгляду справи не заперечує позивач. У зв`язку з неявкою учасників справи, відповідно ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. Дослідивши та оцінивши зібрані у справі докази, суд встановив [PERSON] 27.07.2022 підписала анкету - заяву про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг в А-Банку (далі - анкета-заява), яка разом з Паспортом споживчого кредиту та Умовами та Правилами надання банківських послуг АТ «А-Банк», що розміщені за посиланням www.a-bank.com.ua, складає між ними договір про надання банківських послуг. 21 липня 2024 року, будучи клієнтом Банку, [PERSON] \~уклала з\~АТ «А-Банк»\~кредитний договір\~№ АВН0СТ155101721552255736, щодо надання останній кредиту в розмірі 25 500 гривень строком на 36 місяців зі сплатою процентів у розмірі 75% на рік. Положеннями Анкети-Заяви визначено, що [PERSON] погодилася, що до укладання цієї угоди ознайомилася з актуальними Умовами та правилами надання банківських послуг АТ "А-БАНК", що розміщені за посиланням www.a-bank.com.ua/terms , та до укладання цієї угоди ознайомлена з інформацією, яка розміщується на веб-сайті та доступна за посиланням www.a-bank.com.ua , в повному об`ємі у відповідності до ч.2 ст. 12 Закону України "Про фінансові послуги та державне регулювання ринків фінансових послуг", отримала примірник Договору, ознайомлена та згідна з умовами Договору, згідно з яким буде здійснюватись відкриття, обслуговування її рахунків, отримання споживчого кредиту здійснюється відповідно до Тарифів, які розміщуються на веб-сайті Банку у розділі: Картки та інших послуг; підтверджує факт укладення нею Договору; зобов`язується виконувати умови Договору. Дана заява складена в електронній формі та підписана Клієнтом цифровим власноручним підписом або удосконаленим електронним підписом у мобільному додатку ABank24 при підтвердженні оформлення кредиту. Згідно з даними Паспорта споживчого кредиту «Швидка готівка» встановлено: сума/ліміт кредитування 25 500 гривень; строк кредитування - 36 місяців; процентна ставка - 75 % річних; загальні витрати за кредитом 39\~921,31 гривень; орієнтовна загальна вартість кредиту для споживача за весь строк користування кредитом (у т.ч. тіло кредиту, відсотки, комісії та інші платежі) 65\~421,31 гривень; реальна річна процентна ставка 109,02 відсотків річних. Паспортом передбачено порядок повернення кредиту: щомісячними платежами по 1\~817,27 гривень протягом 36 місяців. Паспорт містить відмітку про підпис [PERSON] 21.07.2024, що підтверджено простим електронним підписом, що ознайомлений з дійсними Умовами і правилами надання банківських послуг. Згідно з Таблицею обчислення загальної вартості кредиту для споживача та реальної річної процентної ставки за договором про споживчий кредит дата видачі: 21.07.2024, дата платежу: з 21.07.2024 по 20.07.2027, усього 36 періоди; чиста сума кредиту/сума платежу за розрахунковий період 65\~421,31 гривень; сума кредиту за договором 25 500 гривень; проценти за користування кредитом 39\~921,31 гривень; реальна річна процентна ставка 109,02 % річних, загальна вартість кредиту 65 421,31 гривень. Згідно з наданим розрахунком заборгованості за договором № АВН0СТ155101721552255736 від 21.07.2024, укладеним між АТ «Акцент-Банк» та клієнтом [PERSON] , станом на 15.04.2025, загальний залишок заборгованості за наданим кредитом (тілом кредиту) 25\~500 гривень; залишок заборгованості за тілом кредиту 23\~502,29 гривень, залишок заборгованості за тілом кредиту (прострочений) 1\~997,71 гривень; загальний залишок заборгованості за процентами 12\~818,69 гривень; залишок заборгованості за процентами на поточну заборгованість 1\~224,96 гривень; залишок заборгованості за процентами на прострочену заборгованість 11\~593,73 гривень; заборгованість за пенею 1\~108,23 гривень; разом 39\~426,92 гривень. АТ «А-Банк» свої зобов`язання за кредитним договором виконав, надавши відповідачу грошові кошти, що підтверджується меморіальним ордером № TR.38000415.30614.65455 від 21.07.2024, де зазначено призначення платежу видача кредиту згідно договору № АВН0СТ155101721552255736 від 21.07.2024. Згідно з випискою по кредиту АТ «Акцент-банк» від 15.04.2025, клієнт: [PERSON] ,\~інформація по\~кредиту№АВН0СТ155101721552255736 від 21.07.2024, період: 21.07.2024-14.04.2025, заборгованість (станом на 14.04.2025) становить 39\~377,96 гривень. Згідно із частиною першою статті 205 ЦК України правочин може вчинятися усно або в письмовій (електронній) формі. Сторони мають право обирати форму правочину, якщо інше не встановлено законом. Згідно статті 207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах (у тому числі електронних), у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо воля сторін виражена за допомогою телетайпного, електронного або іншого технічного засобу зв`язку. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). Використання при вчиненні правочинів факсимільного відтворення підпису за допомогою засобів механічного, електронного або іншого копіювання, електронного підпису або іншого аналога власноручного підпису допускається у випадках, встановлених законом, іншими актами цивільного законодавства, або за письмовою згодою сторін, у якій мають міститися зразки відповідного аналога їхніх власноручних підписів. Відповідно до висновків, викладених у постановах Верховного Суду від 09 вересня 2020 року у справі № 732/670/19, від 23 березня 2020 року у справі № 404/502/18, від 07 жовтня 2020 року № 127/33824/19, будь-який вид договору, який укладається на підставі Цивільного або Господарського кодексів України може мати електронну форму. Договір, укладений в електронній формі, є таким, що укладений у письмовому вигляді (статі 205, 207 ЦК України). Особливості укладання кредитного договору в електронному вигляді визначені Законом України «Про електронну комерцію». Враховуючи приписи статей 3, 11, 12 Закону України «Про електронну комерцію». Судом першої інстанції вірно визначено, що укладання договору в електронному вигляді через інформаційно-комунікаційну систему можливе за допомогою електронного підпису лише за умови використання засобу електронного підпису усіма сторонами цього правочину. В іншому випадку електронний правочин може бути підписаний сторонами електронним підписом одноразового ідентифікатора та/або аналогом власноручного підпису (факсимільного відтворення підпису за допомогою засобів механічного або іншого копіювання, іншого аналога власноручного підпису) за письмовою згодою сторін, у якій мають міститися зразки відповідних аналогів власноручних підписів. Верховний Суд в постанові від 12.01.2021 по справі № 524/5556/19 підтверджує, що суди дійшли обґрунтованого висновку про те, що оспорюваний договір про надання фінансового кредиту підписаний позивачкою за допомогою одноразового паролю-ідентифікатора, тобто належними та допустимими доказами підтверджено укладання між сторонами спірного правочину. Без отримання листа на адресу електронної пошти та/або смс- повідомлення, без здійснення входу на сайт товариства за допомогою логіна особистого кабінету і пароля особистого кабінету кредитний договір між позивачем та відповідачем не був би укладений. Сторони досягли згоди щодо усіх істотних умов правочину, що спростовує доводи касаційної скарги у цій частині». Згідно із частини першої статті 1054 ЦК України, за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. Розмір процентів, тип процентної ставки (фіксована або змінювана) та порядок їх сплати за кредитним договором визначаються в договорі залежно від кредитного ризику, наданого забезпечення, попиту і пропозицій, які склалися на кредитному ринку, строку користування кредитом, розміру облікової ставки та інших факторів на дату укладення договору (частина друга статті 1056-1 ЦК України). Згідно з частиною другою статті 1054 ЦК України до відносин за кредитним договором застосовуються положення параграфа 1 цієї глави (статті 1046-1053), якщо інше не встановлено цим параграфом і не випливає із суті кредитного договору. Згідно статті 1046 ЦК України за договором позики одна сторона (позикодавець) передає у власність другій стороні (позичальникові) грошові кошти або інші речі, визначені родовими ознаками, а позичальник зобов`язується повернути позикодавцеві таку ж суму грошових коштів (суму позики) або таку ж кількість речей того ж роду та такої ж якості. Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками. Відповідно до статті 1047 ЦК України договір позики укладається у письмовій формі, якщо його сума не менш як у десять разів перевищує встановлений законом розмір неоподатковуваного мінімуму доходів громадян, а у випадках, коли позикодавцем є юридична особа, - незалежно від суми. На підтвердження укладення договору позики та його умов може бути представлена розписка позичальника або інший документ, який посвідчує передання йому позикодавцем визначеної грошової суми або визначеної кількості речей. За приписами частини першої статті 1048 ЦК України позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України. У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики. Положеннями частини першої статті 1049 ЦК України визначено, що позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Якщо договором не встановлений строк повернення позики або цей строк визначений моментом пред`явлення вимоги, позика має бути повернена позичальником протягом тридцяти днів від дня пред`явлення позикодавцем вимоги про це, якщо інше не встановлено договором. Відповідно до частини першої статті 530 ЦК України якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Згідно статті 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). В силу приписів частини другої статті 615 ЦК України одностороння відмова від зобов`язання не звільняє винну особу від відповідальності за порушення зобов`язання. Виходячи із принципу змагальності сторін, у спорі про стягнення кредитної заборгованості на позивача покладається тягар доведення надання позичальнику кредитних коштів та порушення боржником своїх зобов`язань щодо повернення кредиту, а на відповідача відповідно лежить тягар доведення відсутності у нього заборгованості (висновки ВС у постанові від 30.08.2023 у справі № 753/20537/18). Суду не надано доказів повернення відповідачем отриманих коштів та процентів чи спростування розрахунків позивача, відтак, суд приходить до переконання про часткове задоволення позову на суму 25500 грн. заборгованість за тілом кредиту, 12818,69 грн. заборгованість за відсотками, а всього на суму 38318,69 грн. Щодо стягнення із відповідача заборгованості за пенею на суму 1108,23 грн. суд зазначає наступне. Указом Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24 лютого 2022 року № 64/2022, затвердженим Законом України від 24 лютого 2022 року № 2102-IX «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні»», на території України діє воєнний стан у зв`язку із військовою агресією російської федерації проти України. Відповідно до пункту 18 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України,\~у період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування у разі прострочення позичальником виконання грошового зобов`язання за договором, відповідно до якого позичальнику було надано кредит (позику) банком або іншим кредитодавцем (позикодавцем), позичальник звільняється від відповідальності, визначеної\~статтею 625\~цього Кодексу, а також від обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за таке прострочення. Установити, що неустойка (штраф, пеня) та інші платежі, сплата яких передбачена відповідними договорами, нараховані включно з 24 лютого 2022 року за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) за такими договорами, підлягають списанню кредитодавцем (позикодавцем). Матеріалами справи підтверджено, що неустойка (штраф, пеня) сплата яких передбачена договором, нараховані позивачем під час дії в Україні воєнного стану. Таким чином, вимоги позивача щодо стягнення з відповідача суми штрафних санкцій у розмірі 1108,23 грн суперечать вимогам вказаного Закону та у цій частині задоволенню не підлягає. Частиною 3 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору. Позивачем, АТ «Акцент Банк» при зверненні до суду через систему «Електронний суд» був сплачений судовий збір в розмірі 2 422 грн 40 коп. Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України, у зв`язку із задоволенням позову, з відповідача на користь позивача слід стягнути понесені ним судові витрати у вигляді сплати судового збору в розмірі 2 422 грн 40 коп.

Outcome: partial