Jurisdiction: civil
Date: 2025-09-16 00:00:00

29.11.2023 року [PERSON] звернулася до\~суду з\~позовною заявою\~до Первинної\~організації профспілки\~металургів та\~гірників України\~Покровського гірничо-збагачувального\~комбінату,\~код ЄДРПОУ\~26049334,\~в якій\~просить визнати\~що поширені\~Первинною організацією\~профспілки металургів\~та гірників\~України Покровського\~гірничо-збагачувального\~комбінату,\~код ЄДРПОУ\~26049334,\~відносно нього\~відомості,\~що він,\~як Відповідач\~у справі\~№ 184/1105/21\~здійснив незаконне\~захоплення землі\~бази відпочинку\~підприємства АТЦ,\~не відповідають дійсності та принижують його честь, гідність та ділову репутацію, стягнути з Відповідача у розмірі 805200,20 грн. (вісімсот п`ять тисяч двісті грн.00 коп.) як відшкодування моральної шкоди. Позовні вимоги мотивовані тим, що він у листопаді 2023 року отримав заяву від Перинної організації профспілки металургів та гірників України Покровського гірничо-збагачувального комбінату (далі Відповідач) за вих. № 43 від 02.11.2023 року по справі № 184/1105/21 (де я є відповідачем за позовом АТ ПГЗК, код ЄДРПОУ 00190928), в якої міститься поширена відповідачем про мене інформація є негативною, недостовірною та така що порушує мої особисті немайнові права, ганьбить мою честь, гідність і завдає шкоди діловій репутації у тому числі і як посадовій особі голові ПрАТ «ОРРЗ», оскільки формує його морально-етичний портрет в очах громадськості та інших осіб з якими я укладав угоди, до того ж вищезазначену заву було направлено до наступних осіб [PERSON] , Головного управління держгеокадастру у Дніпропетровській області, Відділу у Нікопольському районі міськрайонного управління у Нікопольському районі та м. Нікополі Головного управління держгеокадастру у Дніпропетровській області, Слобожанської селищної ради Дніпровського району Дніпропетровської області, Виконавчого комітету Слобожанської селищної ради Дніпровського району Дніпропетровської області, Голови виконавчого комітету Слобожанської селищної ради Дніпровського району Дніпропетровської області Камінського Івана Миколайовича, Покровської міської державної нотаріальної контори Дніпропетровської області, що є фактом поширення інформації. Позивач зазначив, що відповідно до поштового трекінгу 5330405035586 він отримав заяву від Перинної організації профспілки металургів та гірників України Покровського гірничозбагачувального комбінату (далі Відповідач) за вих. № 43 від 02.11.2023 року підписану головою ПО ПМГУ ПГЗК Запускаловим Євгеном, в якої міститься наступна негативна, недостовірна інформація та така що порушує його особисті немайнові права, ганьбить його честь, гідність і завдає шкоди діловій репутації як посадовій особі, а саме: - Так втрата бази відпочинку АТЦ внаслідок незаконних дій відповідачів із незаконного захоплення землі бази відпочинку підприємства членів Перинної організації профспілки металургів та гірників України Покровського гірничо-збагачувального комбінату соціальних прав на оздоровлення, забезпечення потреби у відпочинку, культурному дозвіллі (абзац 33 Заяви). Також, у зв`язку з тим, що в цієї заяві за вих. № 43 від 02.11.2023 року підписаною головою ПО ПМГУ ПГЗК Запускаловим Євгеном, [PERSON] вказаний Відповідачем -2, то вважає що дана інформація є негативною, недостовірною та такою що порушує його особисті немайнові права, ганьбить його честь, гідність і завдає шкоди діловій репутації як посадовій особі голові ПрАТ «ОРРЗ». Також, [PERSON] надав розрахунок моральної шкоди у розмірі 805200,20 грн. (вісімсот п`ять тисяч двісті грн.00 коп.). Ухвалою Орджонікідзевського міського суду Дніпропетровської області від 30.10.2023 року справу прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі. 20.12.2023\~року від\~представника відповідача\~-\~Первинної організації\~профспілки металургів\~та гірників\~України Покровського\~гірничо-збагачувального\~комбінату,\~код ЄДРПОУ\~26049334,\~-\~голови Запускалова\~Євгена на\~адресу суду\~надійшов відзив\~на позовну\~заяву (з\~додатками),\~в якому\~останній просить\~відмовити в\~задоволенні позовних\~вимог з\~підстав,\~викладених у\~відзиві.\~Зазначає,\~що всі\~вислови викладені\~у заяві\~ за вих. № 43 від 02.11.2023 року є виключно оціночними судженнями, а позивач на власний розсуд змінив цитату, яка є оціночним судженням, а також вирвав її з загального контексту, після чого суб`єктивно та упереджено трактував її, зробивши висновок про звинувачення його у злочині за ст.. 197-1 КК України та адміністративному правопорушенні ст. 531 КУпАП, а тому оціночні судження Позивача, в том числі, щодо незаконної приватизації частини земельної ділянки бази відпочинку АТ «Покровський ГЗК» та під`їдні дороги до неї, та їх наслідків у вигляді втрати такої земельної ділянки, є предметом розгляду у справі № 184/1105/21. Також Відповідач у відзиві зазначив, що: - зацитоване позивачем оціночне судження містить твердження «…….. внаслідок незаконних дій відповідачів», тобто у вказаній фразі відсутнє зазначення прізвища, ім`я по батькові [PERSON] , крім того у справі № 184/1105/21 залучено декілька відповідачів; - обставина, що Дубіна С.І. є керівником ПрАТ «ОРРЗ» не є підставою вважати порушення прав позивача, оскільки він звернувся до суду із цим позовом як фізична особа, а не як керівник вказаного підприємства; - саме в наслідок дій (бездіяльності) [PERSON] у справі № 184/1105/21, а тому розрахунок будь якої суми шкоди за таких дій позивача у даній справі виключається. Також від Позивача на адресу суду 19.01.2024 року надійшло клопотання, в якому просить витребувати від Первинної організації профспілки металургів та гірників України Покровського гірничо-збагачувального комбінату, за адресою: 53300, м. Покров, вул. Центральна, 12, наступні докази: - документи підтверджуючи право користування або оренди за відповідачем бази відпочинку АТЦ АТ «Покровський ГЗК» за адресою : [ADDRESS] . 18.01.2024 року Ухвалою Орджонікідзевського міського суду Дніпропетровської області клопотання Позивача задоволено та зобов`язано Первинну організацію профспілки металургів та гірників України Покровського гірничо-збагачувального комбінату (Дніпропетровська область, м. Покров, вул. Центральна, 12) строком до 07.03.2024 року надати суду документи, підтверджуючи право користування або оренди за відповідачем бази відпочинку АТЦ АТ «Покровський ГЗК» за адресою: [ADDRESS] .. 06.03.2024 на виконання ухвали Орджонікідзевського міського суду Дніпропетровської області від 18.01.2024 року надійшли письмові пояснення Відповідача щодо позовних вимог до Відповідача та містить міркування щодо права користування. 03.04.2024 року на адресу суду від позивача надійшло клопотання залишити без розгляду всі клопотання поданні Відповідачем з 21 лютого 2024 року відповідно до ч. 4 ст. 183 ЦПК України. Обґрунтовуючи своє клопотання, позивач посилається на те, що Відповідач, як юридична особа з 21 лютого 2024 року не зареєстрував електронного кабінету в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній, всупереч нормам ч. 6 ст. 14 ЦПК України. 03.04.2024 року на адресу суду від позивача надійшло клопотання не допускати до судового засідання у якості представників юридичної особи (Відповідача) ПК ПО ПМГУ ПГЗК, код ЄДРПОУ 26049334 фізичних осіб Балубу Олександру Василівну та Добриніну Олену Олександрівну до надання ними документів підтверджуючих їх як самопредставництво юридичної особи або ж надання документів як представників адвокатів. Також 03.04.2024 року на адресу суду від позивача надійшло клопотання про застосування до Первинної організації профспілки металургів та гірників України Покровського гірничо-збагачувального комбінату (Дніпропетровська область, м. Покров, вул. Центральна, 12, код ЄДРПОУ 26049334 ) заходи процесуального примусу у виді штрафу у розмірі від 0,3 до трьох прожиткових та зобов`язати Первинну організацію профспілки металургів та гірників України Покровського гірничо-збагачувального комбінату (Дніпропетровська область, м. Покров, вул. Центральна, 12) надати суду документи, підтверджуючи право користування або оренди за відповідачем бази відпочинку АТЦ АТ «Покровський ГЗК» за адресою: Дніпропетровська область, Нікопольський район, с. Шолохове, вул. Зарічна, 8, або повідомити про неможливість іх надання. 14.05.2024 року у судовому засіданні представником Відповідача надано пояснення та документи підтверджуючі повноваження його представників у суді з 15.02.2024 року. 14.05.2024 у судовому засіданні представники відповідача надали клопотання про залишення позову без руху оскільки позивачем не в повному обсязі сплачено судовий збір за подання позову до суду. 14.05.2024 року Ухвалою Орджонікідзевського міського суду Дніпропетровської області позовну заяву [PERSON] до Первинної організації профспілки металургів та гірників України Покровського гірничо-збагачувального комбінату «про спростування недостовірних відомостей» - залишити без руху, надавши позивачу п`ятиденний строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків, а саме надати підтвердження сплати судового збору на суму 4026,60 грн.. 16.05.2024 року на адресу суду від позивача надійшла заява про виконання Ухвали Орджонікідзевського міського суду Дніпропетровської області від 14.05.2024 року. 07.05.2025 року Ухвалою Покровського міського суду Дніпропетровської області закрито підготовче провадження у цивільній справі за позовом [PERSON] до Первинної організації профспілки металургів та гірників України Покровського гірничо-збагачувального комбінату «про спростування недостовірних відомостей». 16.07.2025 року від представника Позивача адвоката Гетьмана Івана Григоровича, через систему Електронний суд, надійшла заява про проведення засідання у відсутність особи, яка бере участь у справі та задовольнити позовні вимоги. Відповідач надав заяву про розгляд справи в його відсутність. У зв`язку з неявкою в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, відповідно до ч.2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Згідно зі ст. ст. 12, 13 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, при цьому суд розглядає цивільні справи не інакше як в межах заявлених вимог і на підставі наданих учасниками справи доказів. Відповідно до ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених ст. 82 цього Кодексу, тобто тягар доказування лежить на сторонах цивільно-правового спору. Згідно зі ст. ст. 76-79 ЦПК України, доказуванню підлягають обставини (факти), які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у учасників справи, виникає спір. Доказування по цивільній справі, як і судове рішення не може ґрунтуватися на припущеннях. Враховуючи, що в матеріалах справи достатньо даних про права та взаємовідносини сторін і дослідивши повно та всебічно обставини справи в їх сукупності, оцінивши докази, виходячи зі свого внутрішнього переконання, суд вважає за можливим вирішити справу на підставі наявних у ній матеріалів та ухвалити рішення. Судом встановлено, що відповідно до заяви Перинної організації профспілки металургів та гірників України Покровського гірничо-збагачувального комбінату (далі Відповідач) за вих. № 43 від 02.11.2023 року по справі № 184/1105/21 знаходиться наступна інформація: - Так втрата бази відпочинку АТЦ внаслідок незаконних дій відповідачів із незаконного захоплення землі бази відпочинку підприємства членів Перинної організації профспілки металургів та гірників України Покровського гірничо-збагачувального комбінату соціальних прав на оздоровлення, забезпечення потреби у відпочинку, культурному дозвіллі (абзац 33 Заяви). Заяву Перинної організації профспілки металургів та гірників України Покровського гірничо-збагачувального комбінату (далі Відповідач) за вих. № 43 від 02.11.2023 року було направлено до наступних осіб - [PERSON] , Головного управління держгеокадастру у Дніпропетровській Нікопольському районі та м. Нікополі Головного управління держгеокадастру у Дніпропетровській області, Слобожанської селищної ради Дніпровського району Дніпропетровської області, Виконавчого комітету Слобожанської селищної ради Дніпровського району Дніпропетровської області, Голови виконавчого комітету Слобожанської селищної ради Дніпровського району Дніпропетровської області Камінського Івана Миколайовича, Покровської міської державної нотаріальної контори Дніпропетровської області. Відповідач Перинна організація профспілки металургів та гірників України Покровського гірничо-збагачувального комбінату, код ЄДРПОУ 26049334 не є учасником у справі № 184/1105/21, яка розглядається Нікопольським міськрайонним судом Дніпропетровської області, а всі відомості щодо матеріалів, які міститься у справі № 184/1105/21отримано від Акціонерного товариства «ПОКРОВСЬКИЙ ГЗК», код ЄДРПОУ 00190928. Згідно до копії Витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань Дубіна Сергій Іванович є керівником Приватного акціонерного товариства «Покровський рудо ремонтний завод», код ЄДРПОУ 30866547. Згідно з Витягу з інформаційно-аналітичної\~системи "Облік\~відомостей про\~притягнення особи\~до кримінальної\~відповідальності та\~наявності судимості"\~ [PERSON] ,\~ [INFO] ,\~уродженець Апостолове,\~Україна на\~території України\~станом на\~28.11.2023\~до кримінальної\~відповідальності не\~притягується,\~не знятої\~чи непогашеної\~судимості не\~має та\~в розшуку\~не перебуває. Судом встановлено відсутність доказів які підтверджують право користування або оренди Первинною організацією профспілки металургів та гірників України Покровського гірничо-збагачувального комбінату (Дніпропетровська область, м. Покров, вул. Центральна, 12) базою відпочинку АТЦ АТ «Покровський ГЗК» за адресою: [ADDRESS] . Також судом встановлено відсутність доказів які підтверджують незаконне захоплення Позивачем [PERSON] , землі бази відпочинку АТЦ АТ «Покровський ГЗК» за адресою: Дніпропетровська область, Нікопольський район, с. Шолохове, вул. Зарічна, 8. Дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення учасників судового процесу, оцінивши докази у їх сукупності, суд дійшов наступних висновків. Відповідно до ч. 3 ст. 32 Конституції України кожному гарантується судовий захист права спростовувати недостовірну інформацію про себе і членів своєї сім`ї та права вимагати вилучення будь-якої інформації, а також право на відшкодування матеріальної і моральної шкоди, завданої збиранням, зберіганням, використанням та поширенням такої недостовірної інформації. Відповідно до постанови Верховного Суду 10 квітня 2019 року у справі № 398/4136/15- ц (провадження № 61-38478св18) зазначено - Кожному гарантується судовий захист права спростовувати недостовірну інформацію про себе і членів своєї сім`ї та права вимагати вилучення будь-якої інформації, а також право на відшкодування матеріальної і моральної шкоди, завданої збиранням, зберіганням, використанням та поширенням такої недостовірної інформації (частина четверта статті 32 Конституції України). Згідно зі статтею 10 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі Конвенція) і частинами другою та третьою статті 34 Конституції України кожен має право на свободу вираження поглядів. Це право включає свободу дотримуватися своїх поглядів, одержувати й передавати інформацію та ідеї без втручання органів державної влади й незалежно від кордонів. Здійснення цих свобод, оскільки воно пов`язане з обов`язками і відповідальністю, може підлягати таким формальностям, умовам, обмеженням або санкціям, що встановлені законом і є необхідними в демократичному суспільстві, зокрема, для захисту репутації чи прав інших осіб. Відповідно до статті 297 ЦК України кожен має право на повагу до його гідності та честі. Гідність та честь фізичної особи є недоторканними. Фізична особа має право звернутися до суду з позовом про захист її гідності та честі. Згідно зі статтею 299 ЦК України фізична особа має право на недоторканність своєї ділової репутації. Фізична особа може звернутися до суду з позовом про захист своєї ділової репутації. Таким чином, відповідно до статті 277 ЦК України предметом судового захисту не можуть бути оціночні судження, думки, переконання, критична оцінка певних фактів і недоліків, які як вираження суб`єктивної думки й поглядів відповідача не можна перевірити щодо їх відповідності дійсності (на відміну від перевірки істинності фактів) і спростувати, що відповідає прецедентній судовій практиці Європейського суду з прав людини щодо тлумачення положень статті 10 Конвенції (рішення Європейського суду з прав людини від 8 липня 1986 року у справі «Лінгенс проти Австрії» (Lingens v. Austria), § 46). Згідно із ст. 297, 299 ЦК України кожен має право на повагу до його гідності та честі, недоторканість ділової репутації. Гідність та честь фізичної особи є недоторканними. Фізична особа може звернутися до суду з позовом про захист своєї ділової репутації. Згідно з п. 15 постанови Пленуму Верховного Суду України від 27.02.2009 №1 "Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи" при розгляді справ такої категорії суди повинні мати на увазі, що юридичним складом правопорушення, наявність якого може бути підставою для задоволення позову, є сукупність таких обставин: а) поширення інформації, тобто доведення її до відома хоча б одній особі у будь-який спосіб; б) поширена інформація стосується певної фізичної чи юридичної особи, тобто позивача; в) поширення недостовірної інформації, тобто такої, яка не відповідає дійсності; г) поширення інформації, що порушує особисті немайнові права, тобто або завдає шкоди відповідним особистим немайновим благам, або перешкоджає особі повно і своєчасно здійснювати своє особисте немайнове право. Так, судам, необхідно встановити: чи мало місце поширення відповідачем інформації; чи стосувалася поширена інформація позивача; чи є підстави для визнання поширеної інформації недостовірною, що не відповідає дійсності; чи призвело поширення інформації до порушення особистих немайнових прав позивача. Згідно з Постанови Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 05 січня 2024 року у справі № 761/16376/21 під поширенням інформації треба розуміти опублікування її у пресі, передання з використанням радіо, телебачення чи інших засобів масової інформації; поширення в мережі Інтернет чи з використанням інших засобів телекомунікаційного зв`язку; викладення в характеристиках, заявах, листах, адресованих іншим особам; повідомлення в публічних виступах, в електронних мережах, а також в іншій формі хоча б одній особі. Позивач повинен довести факт поширення інформації відповідачем, а також те, що внаслідок цього було порушено його особисті немайнові права. Відповідно до Постанови Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 29 березня 2023 року у справі № 201/10970/21 у силу положень статті 277 ЦК України позов про спростування недостовірної інформації підлягає задоволенню за такої сукупності умов: поширення інформації, тобто доведення її до відома хоча б одній особі у будь-який спосіб; поширена інформація стосується певної фізичної чи юридичної особи, тобто позивача; поширення недостовірної інформації, тобто такої, яка не відповідає дійсності; поширення інформації, що порушує особисті немайнові права; врахування положень статті 10 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практики Європейського суду з прав людини щодо її застосування. Так Позивач зазначав, що поширена відповідачами про нього інформація є негативною, недостовірною та порушує його особисті немайнові права, ганьбить його честь, гідність і завдає шкоди діловій репутації як посадовій особі юридичної особи приватного права керівника Приватного акціонерного товариства «Орджонікідзевський рудоремонтний завод», код ЄДРПОУ 30866547. Так в заяві за вих. № 43 від 02.11.2023 року від Перинної організації профспілки металургів та гірників України Покровського гірничо-збагачувального комбінату міститься інформація «щодо незаконних дій відповідачів із незаконного захоплення землі бази відпочинку підприємства» (редактором якої є посадова особа голова ПО ПМГУ ПГЗК Запускалов Євген) яка була направлена особам, що не належать до правоохоронних органів, містить конкретну інформацію про вчинення позивачем кримінального або адміністративного правопорушення й порушення ним законодавства, які не доведені, а не оціночне судження. При цьому зміст листа свідчить про те, що негативна інформація стосовно позивача була доведена до відома органу державної влади та посадових осіб, органів місцевого самоврядування та інших фізичних осіб із метою формування негативної думки останніх щодо діяльності позивача, а не з метою ініціювання проведення передбачених законодавством перевірок. З огляду на вищенаведене, та враховуючи, що відповідачем не надано суду об`єктивних доказів переконливого характеру про достовірність відомостей, що містяться в заяві за вих. № 43 від 02.11.2023 року суд приходить до висновку, що в заяві за вих. № 43 від 02.11.2023 року від Перинної організації профспілки металургів та гірників України Покровського гірничо-збагачувального комбінату міститься недостовірна інформація, щодо Позивача [PERSON] , а саме: «Так втрата бази відпочинку АТЦ внаслідок незаконних дій відповідачів із незаконного захоплення землі бази відпочинку підприємства членів Перинної організації профспілки металургів та гірників України Покровського гірничо-збагачувального комбінату соціальних прав на оздоровлення, забезпечення потреби у відпочинку, культурному дозвіллі». Щодо ствердження Відповідачем, що ним подана заява відповідно до ст. 53 ЦПК України і відомості в заяві не можуть бути визнані як поширення не достовірної інформації, суд не приймає до уваги та ставиться критично на підставі наступного. Відповідно до ч. 4 ст. 53 ЦПК України зазначено що у заявах про залучення третіх осіб і в заявах третіх осіб про вступ у справу на стороні позивача або відповідача зазначається, на яких підставах третіх осіб належить залучити до участі у справі. Так Законодавством чітко визначено, що в заявах про вступ у справу у якості третьої особи зазначаються на яких підставах третіх осіб належить залучити до участі у справі, а не ні як обвинувачення Сторін у справі у незаконних діях за яке передбачена кримінальна або адміністративна відповідальність. Пунктами 3, 9, 13 постанови Пленуму Верховного Суду України № 4 від 31.03.95 р. «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди», з подальшими змінами та доповненнями, передбачено, що під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній особі незаконними діями інших осіб. Відповідно до чинного законодавства моральна шкода може полягати, зокрема: у приниженні честі, гідності, престижу або ділової репутації, моральних переживаннях у зв`язку із порушенням наданих прав, порушенні нормальних життєвих зв`язків через неможливість продовження активного громадського життя. Розмір відшкодування моральної (немайнової шкоди) суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (душевних, психічних), яких зазнав позивач та з урахуванням інших обставин. При цьому суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості. Згідно із п. 5 вищевказаної постанови Пленуму, відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з`ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору. Фактичний розмір заявленої до стягнення моральної шкоди може бути визначений судом за допомогою загальновідомої методики проф. [PERSON] , яка рішенням про державну реєстрацію від 03.03.2010 року була включена до Реєстру за реєстраційним кодом 14.1.04 «Методика встановлення заподіяння моральної шкоди та метод оцінки розміру компенсації спричинених страждань». Вказана методика була офіційною методикою в Україні для розрахунку моральної шкоди та була схвалена Науково - методологічною радою з проблем судової експертизи при Міністерстві юстиції України. Зазначена методика ґрунтується на: а) презумпції моральної шкоди страждань, які повинна відчути «середня», «нормально» реагуюча на протиправну щодо неї поведінку людина; б) визначення базисного рівня розміру компенсації за страждання, спричинені заподіянням тяжкої шкоди здоров`ю, що приймається в розмірі 720 мінімальних розмірів зарплати; в) розробленій шкалі співвідношень розмірів компенсації моральної шкоди на основі співвідношень максимальних санкцій Кримінального кодексу, що передбачають відповідальність за посягання на аналогічні права людини; г) розробленій формулі, за допомогою якої можна визначити розмір компенсації та яка враховує критерії, що повинен прийняти до уваги суд при вирішенні відповідного питання. «Методика встановлення заподіяння моральної шкоди та метод оцінки розміру компенсації спричинених страждань», яку розробив проф. [PERSON] , була зареєстрована Міністерством юстиції України 03.03.2010 р. під номером 14.1.04 згідно з даними, оприлюдненими на офіційному веб-сайті Мін`юсту в галузі «Психологічні експертизи» (http://rmpse.minjust.gov.ua/) та використовувалася до 29.01.2016 року, тобто більше п`яти років. Іншої методики встановлення заподіяння моральної шкоди офіційний веб-сайт Мін`юсту не містить, суду інші обґрунтовані методики проведення такого розрахунку невідомі. Суд вважає вищевказану методику такою, що є обґрунтованою та зрозумілою для сприйняття всіма учасниками розгляду справи, а отже така методика може бути застосована судом із урахуванням того, що сторонами не було заявлено клопотань про призначення експертизи для визначення розміру моральної шкоди. Крім того, вищевказана методика описана у книзі, що віднесена до Переліку науково-технічної та довідкової літератури, що використовується при проведенні психологічної експертизи, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 24.02.2011 № 605/5 (п. 176 Переліку). З цього Переліку вищевказана методика не виключалася. Згідно із зазначеною вище методикою фактичний розмір заявленої до стягнення моральної шкоди визначається за формулою: D = d x fv x i x c x (1 - fs), де: D - розмір компенсації дійсної моральної шкоди, що обчислюється в мінімальних заробітних платах (МЗП); d - розмір компенсації презюмованої моральної шкоди, тобто страждання, які не може не відчувати нормально реагуюча на зроблені у відношенні її протиправні дії людина; автор методики пропонує базисний рівень розміру компенсації, відповідно до якого, страждання прирівнюю до 216 МЗП. fv - ступінь вини особи, яка завдала моральної шкоди, при цьому проф.. [PERSON] рекомендує для простої необережності приймати значення fv = 0,25, для грубої необережності fv = 0,5, для непрямого наміру fv = 0,75, і для прямого наміру відповідно fv = 1,0. і - коефіцієнт індивідуальних особливостей потерпілого (суб`єктивного стану), 0 c - коефіцієнт урахування обставин, що заслуговують на увагу (об`єктивні фактори), 0 fs - ступінь вини постраждалого, 0 1. Абсолютна невинність (видима відсутність зв`язку поведінки людини з настанням протиправного/негативного результату; повна відсутність сприяння злочину), fs = 0; 2. Незначна винність (це легковажне відношення до ситуації, необережність), fs = 0,25; 3. Помірна винність (це ризиковане поводження, небезпечна бездіяльність), fs = 0,5; 4. Значна винність (це провокуюча поведінка; причетність), fs = 0,75; 5. Абсолютна винність (це осмислена, добровільна, цілеспрямована поведінка, спрямована на якісну зміну себе як жертви в потерпілого), fs = 1,0. Перша складова цієї формули презюмована моральна шкода визначається розрахунковим шляхом виходячи з діючого в Україні мінімального розміру заробітної плати, якій, згідно Закону України «Про Державний бюджет України на 2023 рік» визначений з 01 січня 2023 р. в розмірі 6700 гривень, тобто: 6700 грн. * 216 = 1447200,00 гривень. Друга складова цієї формули - ступінь вини особи, яка завдала моральної шкоди згідно методики дорівнює 0, 5. У зв`язку з тим, що не існує та не може існувати точних критеріїв матеріального еквіваленту душевних переживань, порушення звичного ритму життя, нервових переживань суб`єктивний стан потерпілого оцінюю коефіцієнтом 1. Коефіцієнт урахування обставин, що заслуговують на увагу враховуючі системність та тривалість порушення моїх прав як людини дорівнює 1,5. Суд вважає, що вини позивача в порушені його прав та спричинення позивачу шкоди не має, тому ступінь вини постраждалого дорівнює 0. Коефіцієнт врахування майнового стану особи, яка спричинила моральну шкоду дорівнює 1. Таким чином розрахунок моральної шкоди становить 216*3200*0,5*1*1*1,5*1= 1085400,0 гривень. Так Позивач у своєї позовної заяві зменшив розмір моральної шкоди до 805200,00 грн., у зв`язку з тим що поширена відповідачем недостовірна інформація була здійснена одноразово та з метою зменшення майнової відповідальності на трудовий колектив первинної організації ПО ПМГУ ПГЗК. Відповідно до п. 2 ч. 2 ст.. 49 ЦПК України позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Відповідно до частини четвертої статті 277 ЦК України в разі поширення недостовірної інформації посадовою чи службовою особою для визначення належного відповідача судам необхідно з`ясовувати, від імені кого ця особа виступає. Окрім того, відповідно до частини першої статті 1172 ЦК України юридична або фізична особа відшкодовує шкоду, завдану їхнім працівником під час виконання ним своїх трудових (службових) обов`язків. Положеннями п. 4 ч. 2 статті 23 ЦК України передбачено право особи на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав, яка полягає у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. З огляду на вищенаведене, та враховуючи, що відповідачем не надано суду заперечень, щодо правильності розрахунку моральної шкоди та застосування вищезазначеної методики, суд приходить до висновку про задоволення позовної вимоги, щодо стягнення з Відповідача - Первинної організації\~профспілки металургів\~та гірників\~України Покровського\~гірничо-збагачувального\~комбінату,\~код ЄДРПОУ\~26049334,\~грошових коштів у розмірі 805200,20 грн. (вісімсот п`ять тисяч двісті грн. 00 коп.) як відшкодування моральної шкоди. З огляду на викладене всі інші доводи та міркування учасників судового процесу прийняті судом до уваги як такі, що не спростовують висновків суду. З урахуванням наведеного, суд вважає за необхідне задовольнити позовні вимоги. Відповідно до ч.1\~ст. 141 ЦПК України\~судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. На підставі викладеного,

Outcome: approved