Jurisdiction: civil
Date: 2025-09-17 00:00:00

01.07.2025 року [PERSON] звернулася в суд з позовною заявою до Сколівської міської\~ради Львівської\~області про\~надання додаткового\~строку для\~подання заяви\~про прийняття\~спадщини після смерті [PERSON] , котра померла [INFO] . Ухвалою Сколівського районного суду Львівської області від 02.07.2025 року позовну заяву було прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі з визначенням дати підготовчого засідання. Ухвалою Сколівського районного суду Львівської області від 31.07.2025 року було закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до судового розгляду. Позов обгрунтований тим, що [INFO] померла бабця позивачки [PERSON] . Внаслідок її смерті відкрилась спадщина, до складу якої увійшла земельна частка (пай) площею 0,93 умовних кадастрових гектарів на території Підгородецької сільської ради Стрийського району Львівської області, яка належала померлій на підставі Сертифікату на право на земельну частку (пай), серії ЛВ №049381 від 30.05.1997 року, зареєстрованого за №814. За життя [PERSON] передала позивачці оригінал вказаного Сертифікату, проте не встигла скласти та належним чином посвідчити заповіт. Після звернення 23.06.2025 року до Сколівської державної нотаріальної контори Львівської області, [PERSON] було роз`яснено про пропущення строку для подачі заяви про прийняття спадщини та про можливість продовжити такий в судовому порядку. Зазначено, що у встановлений законом шестимісячний строк позивачка не звернулася до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини у зв`язку із об`єктивними, істотними труднощами. Відстань понад 1\~100 км між місцем постійного її постійного проживання в м. Харків та місцем знаходження спадкового майна. Пряме сполучення залізничним чи автобусним транспортом відсутнє. На день смерті спадкодавця позивачка працювала на посаді медсестри 2-го неврологічного відділення стаціонару Обласної студентської лікарні м. Харкова, одночасно здобуваючи повну вищу освіту в Національному фармацевтичному університеті (м. Харків). Умови праці були обумовлені нічним чергуванням, що свідчить про складні умови праці, а також поважність причини пропуску такого строку. В судове засідання позивачка [PERSON] не з`явилася, але попередньо її представником адвокатом Змінчак Л.В. подано до суду заяву про розгляд справи без її участі та участі довірительки, вказавши що вимоги позовної заяви підтримує, та просить такі задовольнити. Відповідач Сколівська міська рада Львівської області явку представника в судове засідання не забезпечила, але попередньо міським головою Романишин М.С. було подано до суду клопотання про розгляд справи без участі відповідача, зазначивши, що при вирішенні спору покладається на розсуд суду. На підставі ч.3 ст. 211, ч. 2 ст. 247 ЦПК України справа слухається у відсутність сторін без фіксування судового процесу технічними засобами. Дослідивши матеріали справи у їх сукупності, з`ясувавши дійсні обставини справи, права та обов`язки сторін, дослідивши зібрані по справі докази, суд приходить до наступного висновку. Відповідно до положень ч.1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. На підставі ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Згідно з положень ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Статтею 1270 ЦК України встановлено строк у шість місяців для прийняття спадщини, який починається з часу відкриття спадщини. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України). Згідно ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. З урахуванням наведеного вбачається, що якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Згідно копії свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданого 21.06.2005 року Підгородецькою сільською радою Сколівського району Львівської області (актовий запис №33), [INFO] померла [PERSON] . Про родинні відносини позивачки з [PERSON] свідчать наступні докази. Як вбачається з копії свідоцтва про народження [PERSON] , виданого 27 березня 1950 року (актовий запис №6), така народилась [INFO] , а її батьками записані [PERSON] та [PERSON] . Згідно копії свідоцтва про шлюб серії [NUMBER] , виданого 14 лютого 1976 року відділом ЗАГС Трускавецького міськвиконкому Львівської області УРСР (актовий запис №13), 14.02.1976 між [PERSON] та [PERSON] було укладено шлюб та присвоєно прізвище дружині « [PERSON] ». Згідно копії свідоцтва про народження серії [NUMBER] , виданого 26 червня 1976 року виконкомом Городищенської с/ради депутатів трудящих (актовий запис №14), батьками [PERSON] , яка народилась [INFO] , записані [PERSON] та [PERSON] . Згідно копії повторного свідоцтва про шлюб серії [NUMBER] , виданого 04 липня 2024 року Другим відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (актовий запис №87), 09 серпня 1997 року між [PERSON] та [PERSON] було зареєстровано шлюб, внаслідок чого дружині було присвоєно прізвище « [PERSON] ». Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина до складу якої увійшла земельна частка (пай) площею 0,93 умовних кадастрових гектарів на території Підгородецької сільської ради Стрийського району Львівської області. Вказана вище земельна ділянка (пай) належала померлій [PERSON] на підставі Сертифікату на право на земельну частку (пай), серії ЛВ №049381, виданого на підставі рішення Сколівської районної державної адміністрації 29 травня 1997 року №220, та зареєстровано у Книзі реєстрації сертифікатів на право на земельну частку (пай) 30 травня 1997 року за №814. Згідно довідки № 98, виданої 23.06.2025 року старостою сіл Підгородці, Сопіт, Урич Сколівської міської ради Львівської області В. Андрейків, [PERSON] до дня своєї смерті - [INFO] була зареєстрована за адресою: [ADDRESS] . На момент смерті була зареєстрована одна. 23 червня 2025 року [PERSON] звернулася у Сколівську державну нотаріальну контору Львівської області з заявою про прийняття спадщини після смерті бабці [PERSON] . Згідно листа завідувача Сколівської державної нотаріальної контори Львівської області В. Батлюк №395/01-16 від 23.06.2025 року позивачці було повідомлено про те, що вона пропустила шестимісячний строк, встановлений законом для подання заяви про прийняття спадщини. Згідно листа завідувача Сколівської державної нотаріальної контори Львівської області В. Батлюк №525/01-16 від 08.09.2025, спадкова справа після смерті [PERSON] , котра померла [INFO] , не заводилася. Як передбачено ст. 1218 ЦК України, до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Згідно з ч. 1 ст.\~1268\~ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Згідно ч.ч.1, 2 ст.1269\~ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Заяву про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Відповідно до ч.1 ст.\~1270\~ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до ст.\~1221\~ЦК України місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. Якщо місце проживання спадкодавця невідоме, місцем відкриття спадщини є місцезнаходження нерухомого майна або основної його частини, а за відсутності нерухомого майна - місцезнаходження основної частини рухомого майна. Відповідно до ст.\~1272\~ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Крім цього, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду, переглядаючи 6 червня 2018 року судові рішення у справі №\~592/9058/17-ц (касаційне провадження № 61-200-св-18) вказав на те, що правом на звернення до суду за захистом наділена особа лише в разі порушення, невизнання або оспорювання саме її прав, свобод чи інтересів, а також у разі звернення до суду органів і осіб, уповноважених захищати права, свободи та інтереси інших осіб або державні та суспільні інтереси (ст. 15 ЦК України). Суд повинен установити, чи були порушені, не визнані або оспорені права, свободи чи інтереси цих осіб, і залежно від установленого вирішити питання про задоволення позовних вимог або відмову в їх задоволенні. \~Правила ч. 3, ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними. \~За змістом цієї статті, поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій, які має оцінити суд з урахуванням доводів і заперечень учасників справи та її фактичних обставин. Пропуск спадкоємцем строку для прийняття спадщини без поважних причин, при відсутності будь-яких перешкод і труднощів для подання заяви не свідчить про наявність у такого спадкоємця порушеного, невизнаного або оспорюваного права, яке підлягає захисту в судовому порядку. У пункті 2 листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16 травня 2013 року\~№ 24-753/0/4-13\~міститься роз`яснення, відповідно до якого судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини . 1) юридична\~необізнаність\~позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини; 2) необізнаність особи про наявність спадкового майна; 3) похилий вік; 4) непрацездатність; 5) незнання про існування заповіту; 6) встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім`єю), невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину; 7) відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини; 8) несприятливі погодні умови. Аналогічний правовий висновок викладено Верховним Судом України у постанові від 20 січня 2021 року №752/11156/18-ц, де зазначено, що судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та поряду прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини, невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, проживання у спадковому майні після відкриття спадщини, несприятливі погодні умови, тощо. Як встановлено\~судом,\~позивачка у\~визначений законом\~строк не\~звернулась до\~нотаріальної контори\~із заявою\~про прийняття\~спадщини.\~Причину невчасного\~звернення до\~нотаріуса з\~заявою про\~прийняття спадщини\~мотивує тим,\~що відстань\~між місцем\~її постійного\~проживання та\~місцем знаходження\~спадкового майна\~становить понад\~1100\~км.\~ Прямого транспортного сполучення між цими населеними пунктами немає, власним транспортним засобом позивачка не володіє. Також позивачка стверджує, що на день смерті спадкодавця працювала на посаді медсестри 2-го неврологічного відділення стаціонару Обласної студентської лікарні м. Харкова, одночасно здобуваючи повну вищу освіту в Національному фармацевтичному університеті (м. Харків). Умови праці були обумовлені нічним чергуванням, що свідчить про складні умови праці, а також поважність причини пропуску такого строку. Так, за змістом ч.3 ст.\~1272\~ЦК України поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої\~статті 1272 ЦК України\~про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними. Відповідно допостанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Відповідно до правової позиції зазначеної в Постанові Верховного Суду від 26.06.2019 року у справі №565/1145/17 поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Враховуючи наведені норми закону суд приходить до висновку, що наведені позивачкою причини пропуску строку для прийняття спадщини є об`єктивними причинами поважності пропуску такого. Крім цього суд звертає увагу і на те, що право позивачки на прийняття спадщини ніким не оспорюється, інші спадкоємці, які б бажали реалізувати свої спадкові права щодо майна спадкодавиці відсутні, а тому відмова у позові фактично порушила б законне право позивачки на отримання спадкового майна. Визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не вирішує питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, встановленому ст.\~1269\~ЦК України, та набути право на спадщину відповідно до ч.5 ст.1268, статей 1296\~-\~1299\~ЦК України. Тому, з огляду на поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини, неможливість позивачки в інший спосіб захистити своє невизнане право, вимога позивачки про визначення додаткового строку для прийняття спадщини підлягає задоволенню.

Outcome: approved