Jurisdiction: civil
Date: 2025-09-18 00:00:00

Короткий зміст позовних вимог У червні 2025 року [PERSON] , яка діє через свого представника - адвоката Рашкову Валентину Володимирівну, звернулась до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області з позовом, в якому просить визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, після смерті [PERSON] , який помер [INFO] , протягом трьох місяців з дня вступу рішення в законну силу. В обґрунтування позовних вимог зазначає, що [INFO] помер її рідний дядько [PERSON] , після смерті якого відкрилася спадщина у вигляді 1/8 частки квартири, розташованої за адресою: [ADDRESS] . Вказана частка належала спадкодавцеві на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті його матері [PERSON] . Позивачка є спадкоємцем за законом після померлого [PERSON] . Після смерті спадкодавця позивачка звернулася до приватного нотаріуса Білоцерківського районного нотаріального округу Київської області Федоряки О.С. із заявою про прийняття спадщини. Однак постановою нотаріуса № 157/02-31 від 12.05.2025 року їй було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії у зв`язку з тим, що спадкоємиця пропустила встановлений законом шестимісячний строк для прийняття спадщини, який сплив 08 листопада 2022 року. Позивачка обґрунтовує пропуск строку поважними причинами. Зокрема, на час відкриття спадщини вона перебувала на пізніх термінах вагітності, [INFO] народила дитину. У зв`язку з пологами та необхідністю догляду за новонародженою дитиною, а також фактичним проживанням у місті Києві, що знаходиться на значній відстані від місця відкриття спадщини, вона була позбавлена можливості своєчасно звернутися до нотаріуса. Крім того, позивачка вказує, що інших спадкоємців, які б подали заяву про прийняття спадщини, немає, спадкова справа після смерті [PERSON] не заводилася. У зв`язку з наведеними обставинами позивачка просить суд визначити їй додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , вважаючи це єдиним належним способом захисту свого права на спадкування. Процесуальні дії та рішення у справі Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями вказану справу передано на розгляд судді Сомок О.А. Ухвалою судді від 10 червня 2025 року позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі в загальному порядку, призначено справу до підготовчого засідання, витребувано з приватного нотаріуса Білоцерківського районного нотаріального округу Київської області Федоряки Ольги Сергіївни копію спадкової справи та/або витяг (інформаційну довідку) зі Спадкового реєстру про наявність чи відсутність заведеної спадкової справи, наявність спадкоємців за законом чи заповітом, усунення від права на спадкування, або неприйняття спадщини чи відмову від прийняття спадщини після смерті [PERSON] , [INFO] , який помер [INFO] (а.с. 49-50). 01.08.2025 на адресу суду від приватного нотаріуса Білоцерківського районного нотаріального округу Київської області Федоряки Ольги Сергіївни надійшов лист, до якого додано інформаційну довідку зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину). (а.с. 68-69). Представник позивача адвокат Рашкова В.В. 04.08.2025, подала заяву про проведення підготовчого судового засідання без участі позивача та його представника, не заперечувала проти закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду. (а.с.70). Відповідач Білоцерківська міська рада в підготовче судове засідання свого представника не направила, про дату, час та місце проведення підготовчого судового засідання повідомлена належним чином. Ухвалою суду від 04.08.2025 закрито підготовче провадження по справі, призначено справу до розгляду по суті (а.с. 73). Позивач в судове засідання не з`явився, 20.08.2025 представник позивача адвокат Рашкова В.В. подала заяву про розгляд справи за відсутності сторони позивача, позовні вимоги підтримала (а.с. 77). Відповідач в судове засідання не направив свого представника, 21.07.2025 на адресу суду надійшло клопотання представника Білоцерківської міської ради про розгляд справи за відсутності їхнього представника, за наявними матеріалами справи на розсуд суду (а.с. 64-67). У зв`язку з тим, що сторони не з`явилися в судове засідання, згідно із ст.247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. Відповідно до ч. 5\~ст. 268 ЦПК України\~датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення. Відповідно до постанови КЦС ВС від 30 вересня 2022 року за № 761/38266/14 якщо проголошення судового рішення не відбувається, то датою його ухвалення є дата складення повного судового рішення, навіть у випадку, якщо фактичне прийняття такого рішення відбулось у судовому засіданні, яким завершено розгляд справи і в яке не з`явились всі учасники такої справи. При цьому, дата, яка зазначена як дата ухвалення судового рішення, може бути відмінною від дати судового засідання, яким завершився розгляд справи і у яке не з`явились всі учасники такої справи. Фактичні обставини справи встановлені судом. Судом встановлено, що [PERSON] , [INFO] , помер [INFO] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть, виданого 10.05.2022 Білоцерківським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Білоцерківському районі Київської області ЦМУ МЮ (м.Київ), серії [NUMBER] (а.с. 16). Встановленим є те, що позивач по справі є племінницею померлого [PERSON] , що стверджується наявними матеріалами у справі. (а.с. 10,15,22,23). Встановлено, що після смерті спадкодавця [PERSON] залишилось рухоме майно, а саме у вигляді 1/8 частки квартири, розташованої за адресою: [ADDRESS] . Вказана частка належала спадкодавцеві на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті його матері [PERSON] , що підтверджується Витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності №129556646 від 03.07.2018. (а.с. 33) 12.05.2025 за вих.№ 157/02-31 приватний нотаріус Білоцерківського районного нотаріального округу Київської області Федоряка Ольга Сергіївна видала Постанову про відмову у вчинені нотаріальної дії, в якій повідомлено позивача про пропуск нею шестимісячного строку для прийняття спадщини, а також зазначено, що згідно інформаційної довідки зі Спадкового реєстру, спадкова справа після померлого [PERSON] , який помер [INFO] , не заводилась. (а.с. 41) Відповідно до наданої інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) №81593577 від 19.06.2025 за параметрами запиту щодо [PERSON] у Спадковому реєстрі інформація відсутня. (а.с.69) Відповідно до витягу з реєстру Білоцерківської міської територіальної громади №15.2-03/10492 від 12.05.2025, [PERSON] , [INFO] , був зареєстрований за адресою: [ADDRESS] . За даною адресою станом на день смерті був зареєстрований один. (а.с.71, 72) Окрім цього, з тексту позовної заяви встановлено що підставою пропущеного строку позивач зазначає те, що на момент смерті [PERSON] , остання була вагітна і не мала можливості та часу займатись оформленням спадщини, що підтверджується Випискою про новонародженого та свідоцтвом про народження серії [NUMBER] від 23.08.2022 року. (а.с. 13-14) Мотиви,\~з яких\~виходить суд\~та застосування\~норм права,\~що регулюють\~дані правовідносини Згідно ст. 1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України). Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Згідно ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку встановленого ст.1270 ЦК України не подав заяву про прийняття спадщини він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважних причин, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Відповідно до п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року за № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. В п.23 вищенаведеної Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року за № 7 роз`яснено, що у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження. При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи. Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності. Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети. Судом встановлено, що спадкова справа після смерті [PERSON] не заводилася, спору щодо майна спадкодавця не виявлено, відповідач, як орган місцевого самоврядування необхідних процедурних (процесуальних) дій, спрямованих на набуття територіальною громадою прав та обов`язків [PERSON] не здійснював, спадщина не визнана відумерлою, позивач пропустила строк для прийняття спадщини з поважних причин, а саме: вказані позивачем причини були пов`язані з об`єктивними для неї труднощами на вчинення дій щодо подання заяви про прийняття спадщини, зумовлені перебуванням позивача у стані вагітності, що здійснювало неабиякий вплив на стан її здоров`я, вносило зміни в її організм та стан здоров`я в цілому, вимагало додаткової організації її життя, проходження медичних оглядів, тощо, а згодом здійснюючи догляд за новонародженою дитиною. Суд оцінюючи докази та аналізуючи обставини справи, дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню. В даному випадку, з урахуванням справедливого балансу інтересів сторін по справі, відсутності заперечень, суд вважає за можливе надати позивачу додатковий строк для прийняття спадщини (3 місяці) з метою фактичної реалізації нею своїх спадкових прав за відсутності інших спадкоємців. Судові витрати слід залишити за позивачем. На підставі викладеного,

Outcome: approved