Jurisdiction: civil
Date: 2025-09-10 00:00:00

29.05.2025 року представник позивача Пономаренко Л.В. звернулася в суд з позовом в інтересах АТ "Миколаївобленерго" до [PERSON] про відшкодування майнової шкоди, завданої внаслідок ДТП. Позовні вимоги\~обґрунтовує тим,\~що 14.04.2024\~року близько\~00:17\~год.\~по вул.\~Покровська в\~с.\~Возсіятське Вознесенського\~району Миколаївської\~області [PERSON] ,\~керуючи транспортним\~засобом марки\~ВАЗ 21101,\~номерний знак\~ [NUMBER] ,\~не вибрав\~безпечної швидкості\~руху,\~не дотримався\~дистанції,\~був не\~уважним,\~здійснив з`їзд\~з проїзної\~частини автомобільної\~дороги та\~допустив зіткнення\~з електроопорою.\~ В\~результаті чого\~транспортний засіб\~та опора\~зазнали механічних\~пошкоджень з\~матеріальним збитком.\~21.05.2024\~року постановою\~судді Єланецького\~районного суду\~Миколаївської області\~ [PERSON] \~визнано винним\~у вчиненні\~адміністративного правопорушення,\~передбаченого ст.\~124\~КУпАП. В результаті дорожньо-транспортної пригоди електрична опора № 12 на повітряній лінії ПЛ?0,4 кВ ф.3 від ТП-31056, яка входить до основних засобів «ПЛ?0,4 кВ ТП-310156 с. Возсіятське» та обліковується на балансі АТ «Миколаївобленерго» була пошкоджена та підлягала заміні. Розмір шкоди завданої діями відповідача складає 30734,06 грн., яка у добровільному порядку ним не відшкодована. Посилаючись на положення ст. ст. 22, 1166 ЦК України, просила стягнути з відповідача на користь АТ «Миколаївобленерго» 30734,06 грн. в рахунок відшкодування завданої майнової шкоди та 2422,40 грн. в рахунок відшкодування сплаченого судового збору. Представник позивача у судове засідання не з`явилася, до суду направила заяву про розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги підтримала, просила задовольнити їх повністю. В разі неявки відповідача просила провести заочний розгляд справи. Відповідач про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, у судове засідання не з`явився, у визначений строк відзив до суду не направив, тому у відповідності до ст. ст.\~280,\~281 ЦПК України,\~за заявою представника позивача суд ухвалив провести заочний розгляд справи у порядку загального позовного провадження. Відповідно до ч. 4 ст. 223 ЦПК України, у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення). Відповідно до ч. 1 ст. 223 ЦПК України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті. Згідно з ч. 1 ст. 280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Згідно ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Виходячи з\~викладеного,\~суд вбачає\~за можливе\~розглянути справу\~по суті\~за відсутності\~належним чином\~повідомлених про\~час та\~місце розгляду\~справи сторін\~та їх\~представників. Дослідивши письмові матеріали справи, встановивши факти та відповідні до них правовідносини, суд приходить до слідуючого висновку. Так, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (ч. 1\~ст. 2 ЦПК України). Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом, 14.04.2024 року близько 00:17 год. по вул. Покровська в с. Возсіятське Вознесенського району Миколаївської області [PERSON] , керуючи транспортним засобом марки ВАЗ 21101, номерний знак [NUMBER] , не вибрав безпечної швидкості руху, не дотримався дистанції, був не уважним, здійснив з`їзд з проїзної частини автомобільної дороги та допустив зіткнення з електроопорою. В результаті чого транспортний засіб та опора зазнали механічних пошкоджень з матеріальним збитком, чим порушив п. 2.3 б, 12.1, 13.1 ПДР. Вищевказана електроопора обліковується на балансі АТ "Миколаївобленерго". Постановою судді\~Єланецького районного\~суду Миколаївської\~області від\~21.05.2024\~року [PERSON] \~визнано винним\~ у\~вчиненні адміністративного\~правопорушення,\~передбаченого ст.\~124\~КУпАП. Відповідно до ч. 6 ст. 82 ЦПК України постанова суду у справі про адміністративне правопорушення обов`язкова для суду, що розглядає справу про цивільно-правові наслідки дій особи, стосовно якої ухвалено постанову суду, з питань, чи мали місце ці дії та чи вчинені вони цією особою. У зв`язку з цим, факт завдання шкоди позивачу, як потерпілому в ДТП з вини відповідача, яка визнана останнім під час розгляду справи про адміністративне правопорушення, є преюдиціальним та доказуванню не підлягає. Із матеріалів справи слідує, що в результаті дорожньо-транспортної пригоди електрична опора № 12 на повітряній лінії ПЛ?0,4 кВ ф.3 від ТП-31056, яка входить до основних засобів «ПЛ?0,4 кВ ТП-310156 с. Возсіятське» та обліковується на балансі АТ "Миколаївобленерго" була пошкоджена та підлягала заміні. Відповідно до зведеного кошторисного розрахунку по відшкодуванню збитків по заміні пошкодженої опори, розмір завданих збитків товариству, спричинених пошкодженням об`єктів електроенергетики склав 30734,06 грн. Відповідно до п.п. 5 п. 2\~ст. 77 Закону України «Про ринок електричної енергії», одним із видів правопорушення є розукомплектування та пошкодження об`єктів електроенергетики, розкрадання майна таких об`єктів. Відповідно до\~ст. 22 ЦК України, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Під збитками розуміють втрати, які особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також ті фактичні втрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права. Збитки відшкодовуються в повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі. Відповідно до положень\~ст. 1166 ЦК України\~майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Обов`язок відшкодувати завдану шкоду виникає у її завдавача за умови, що дії останнього були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи, а коли це було наслідком дії джерела підвищеної небезпеки - незалежно від наявності вини. Відповідно до ч. 2\~ст. 1187 ЦК України\~шкода, завдана джерелом підвищеної небезпеки, відшкодовується особою, яка на відповідній правовій підставі (право власності, інше речове право, договір підряду, оренди тощо) володіє транспортним засобом, використання, зберігання або утримання якого створює підвищену небезпеку. Особа, яка здійснює діяльність, що є джерелом підвищеної небезпеки, відповідає за завдану шкоду, якщо вона не доведе, що шкоди було завдано внаслідок непереборної сили або умислу потерпілого. У п.4 постанови пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 1 березня 2013 року № 4 "Про деякі питання застосування судами законодавства при вирішенні спорів про відшкодування шкоди, завданої джерелом підвищеної небезпеки"судам роз`яснено, що, розглядаючи позови про відшкодування шкоди, завданої джерелом підвищеної небезпеки, суди повинні мати на увазі, що відповідно до статей1166,1187ЦК України шкода, завдана особі чи майну фізичної або юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її завдала. Обов`язок відшкодувати завдану шкоду виникає у її завдавача за умови, що дії останнього були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи, а коли це було наслідком дії джерела підвищеної небезпеки, - незалежно від наявності вини. Відповідно до положень\~ст. 1192 ЦК України\~з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі Відповідно до\~ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як підставу своїх вимог або заперечень. Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що позивачем надано належні та достатні докази, що підтверджують факт завдання шкоди належному АТ "Миколаївобленерго" майну діями відповідача, розрахунок завданої шкоди, тому суд вважає, що з відповідача на користь позивача підлягають стягненню 30734,06 грн. в рахунок відшкодування шкоди, завданої пошкодженням електроопори. Оскільки, суд приходить до висновку про задоволення позовних вимог, то з відповідача на користь позивача у відповідності до ст. 141 ЦПК України підлягає стягненню 2422,40 грн. в рахунок відшкодування сплаченого судового збору. На підставі викладеного,

Outcome: approved