Jurisdiction: civil
Date: 2025-09-21 00:00:00

І. Описова частина 1. Стислий зміст заяви [PERSON] звернулася до суду із заявою в порядку окремого провадження про встановлення юридичного факту родинних відносин, а саме, що вона є двоюрідною внучкою померлої [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] . Необхідність встановлення цього факту заявниця обґрунтовує потребою у підтвердженні споріднення для оформлення спадкових прав, оскільки отримати відповідні документи в органах ДРАЦС та архівних установах не вдалося. Заявниця зазначає, що [PERSON] мала рідних сестер - [PERSON] та [PERSON] , яка є її бабою. Після зміни прізвища у зв`язку з укладенням шлюбу [PERSON] стала [PERSON] та [INFO] у неї народилася донька [PERSON] , яка у 1987 році змінила прізвище на « [PERSON] » та є матір`ю заявниці. На підтвердження споріднення заявниця посилається на документи про зміну прізвища, свідоцтва про народження та смерть родичів, заповіт на її користь, свідоцтво про право на спадщину, витяги з Державного реєстру речових прав, а також довідки й медичні документи. 2. Процесуальні дії та хронологія руху справи в суді Заява [PERSON] надійшла 16.06.2025 до Соснівського районного суду м.\~Черкаси. Ухвалою Соснівського районного суду м. Черкаси від 23.06.2025 заява залишена без руху, надано заявнику строк десять днів з дня отримання ухвали для усунення недоліків. Заявницею 27.06.2025 подано до суду заяву про усунення недоліків разом із заявою про встановлення родинних відносин у новій редакції. Ухвалою Соснівського районного суду м. Черкаси від 03.07.2025 відкрито провадження у цій цивільній справі. Постановлено розгляд справи проводити в порядку окремого провадження. В судовому засіданні представник заявника адвокат Шульга П.М. заяву підтримав в повному обсязі, просив її задовольнити. Додатково пояснив, що у [PERSON] (рідної бабусі заявниці) було дві сестри [PERSON] та [PERSON] , які проживали разом у квартирі за адресою: [ADDRESS] . Оскільки [PERSON] була інвалідом за нею здійснювала догляд сестра [PERSON] . Після смерті [PERSON] заявниця - [PERSON] забрала до себе [PERSON] та доглядала її до самої смерті. При цьому [PERSON] заповіла належну їй частку зазначеної квартири онуці [PERSON] . У подальшому [INFO] померла [PERSON] . Заявниця звернулася до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, однак виникла необхідність у підтвердженні родинних відносин, оскільки відсутнє свідоцтво про народження [PERSON] , що ускладнює можливість документального підтвердження споріднення. Представник заінтересованої особи Черкаської міської ради в судове засідання не з`явився, подавши 17.09.2025 заяву про розгляд справи без участі представника Черкаської міської ради. Відповідно до ч. 1 ст. 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. З огляду на це розгляд заяви проведено за відсутності представника заінтересованої особи. ІІ. Мотивувальна частина 1.\~Фактичні обставини встановлені судом [PERSON] , [INFO] , померла [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , виданим 25.10.2021 Відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Черкаси Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ). Приватним нотаріусом Черкаського міського нотаріального округу Сопільняк А.О. 22.11.2021 заведено спадкову справу № 152/2021, що підтверджується витягом зі Спадкового реєстру. У матеріалах спадкової справи спадкоємцем зазначено [PERSON] . Зі свідоцтва про народження (повторно) серії [NUMBER] від 04.12.2012 вбачається, що [PERSON] народилася [INFO] від батьків: [PERSON] та [PERSON] ; померла [INFO] у м. Черкаси (свідоцтво про смерть серії [NUMBER] , видане Черкаським міським ВДРАЦС ГТУЮ у Черкаській області). Лист Відділу державної реєстрації актів цивільного стану у місті Черкаси ЦМУ Мін`юсту (м. Київ) від 09.03.2024 підтверджує реєстрацію народження [PERSON] [INFO] (батько - [PERSON] , мати - [PERSON] ). Наведені акти цивільного стану свідчать про сестринський зв`язок між [PERSON] та [PERSON] . Тим же листом від 09.03.2024 підтверджено, що 10.12.1966 [PERSON] уклала шлюб і змінила прізвище на [PERSON] . Пізніше [INFO] народилася її дочка - [PERSON] , яка 12.11.1987 уклала шлюб і змінила прізвище на [PERSON] . Наявні у справі акти цивільного стану підтверджують, що [PERSON] народилася [INFO] у м. Черкаси (свідоцтво про народження серії [NUMBER] ); її мати [PERSON] . Водночас у вказаному листі повідомлялося про те, що книги державної реєстрації актів цивільного стану до 1948 року передано на зберігання до Державного архіву Черкаської області, куди порекомендовано звернутися задля отримання документів про народження [PERSON] , 1938 року народження. У свою чергу Державний архів Черкаської області, розглянувши запит щодо надання відомостей про реєстрацію актів цивільного стану, 22.01.2024 повідомив, що запис про народження стосовно [PERSON] ( [PERSON] ) по с. Ірдинь Черкаського району Черкаської області за 1938 рік не виявлено. [PERSON] померла [INFO] у м. Черкаси (свідоцтво про смерть серії [NUMBER] ), а [PERSON] - [INFO] (свідоцтво про смерть серії [NUMBER] ). Квартира [ADDRESS] (нині [ADDRESS] ) належала на праві спільної сумісної приватної власності [PERSON] та [PERSON] (свідоцтво про право власності від 05.02.2007, видане Придніпровським райвиконкомом м. Черкаси). Приватним нотаріусом ЧМНО Кондаковою Н.В. 03.09.2020 видано свідоцтво про право на спадщину за заповітом після смерті [PERSON] , яким спадкоємцем частки зазначеної квартири визначено [PERSON] . право власності за [PERSON] зареєстровано 16.09.2020 у Державному реєстрі речових прав. Медичні документи КНП «Черкаський обласний психоневрологічний диспансер» за 20212025 роки свідчать про перебування [PERSON] на обліку з психічним розладом та потребу у постійному сторонньому догляді. У матеріалах наявні заяви [PERSON] щодо здійснення нею такого догляду за [PERSON] після смерті її сестри [PERSON] . Свідок [PERSON] пояснив, що [PERSON] є його двоюрідною сестрою. [PERSON] - його рідна бабуся. Сестри [PERSON] та [PERSON] проживали у [ADDRESS] . Валентина доглядала [PERSON] . Після смерті [PERSON] догляд за [PERSON] здійснювала [PERSON] . Свідок [PERSON] повідомила, що із заявницею в неї склалися тривалі близькі стосунки. Надала показання про те, що дві бабусі з сестер проживали разом, одна доглядала іншу. Після смерті однієї з бабусь заявниця забрала іншу та доглядала її до смерті. Свідок [PERSON] пояснила, що у заявниці було три бабусі по лінії однієї сім`ї: [PERSON] (рідна бабуся), [PERSON] та [PERSON] (двоюрідні бабусі заявниці). [PERSON] доглядала [PERSON] , а після смерті [PERSON] догляд здійснювала [PERSON] . 2. Мотиви, з яких виходить суд, та застосовані норми права. Відповідно до ч. 1 ст. 293 ЦПК України, окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав. Згідно із п. 5 ч. 2 ст. 293 ЦПК України, суд розглядає порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення. Статтею 315 ЦПК України передбачено, що суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами. У судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення. Отже, в порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, зокрема якщо: згідно із законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; встановлення факту не пов`язується із наступним вирішенням спору про право. Юридичні факти можуть бути встановлені для захисту, виникнення, зміни або припинення особистих чи майнових прав самого заявника, за умови, що вони не стосуються прав чи законних інтересів інших осіб. У випадку останнього між цими особами виникає спір про право. У постанові Великої Палати Верховного Суду від 10.04.2019 (справа №\~320/948/18) зроблено висновок, що в порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, за наявності певних умов, а саме, якщо: згідно із законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право. Чинне цивільне процесуальне законодавство відносить до юрисдикції суду справи про встановлення фактів, від яких залежить виникнення, зміна або припинення суб`єктивних прав громадян. Проте не завжди той чи інший факт, що має юридичне значення, може бути підтверджений відповідним документом через його втрату, знищення архівів тощо. Тому закон у певних випадках передбачає судовий порядок встановлення таких фактів. Справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення, належать до юрисдикції суду за таких умов: -факти, що підлягають встановленню, повинні мати юридичне значення, тобто від них має залежати виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян. Для визначення юридичного характеру факту потрібно з`ясувати мету встановлення; -встановлення факту не пов`язується з подальшим вирішенням спору про право. Якщо під час розгляду справи про встановлення факту заінтересованими особами буде заявлений спір про право або суд сам дійде висновку, що у цій справі встановлення факту пов`язане з необхідністю вирішення в судовому порядку спору про право, суд залишає заяву без розгляду і роз`яснює цим особам, що вони вправі подати позов на загальних підставах; -заявник не має іншої можливості одержати чи відновити документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення. Для цього заявник разом із заявою про встановлення факту подає докази на підтвердження того, що до її пред`явлення він звертався до відповідних організацій за одержанням документа, який посвідчував би такий факт, але йому в цьому було відмовлено із зазначенням причин відмови (відсутність архіву, відсутність запису в актах цивільного стану тощо); -чинним законодавством не передбачено іншого позасудового порядку встановлення юридичних фактів. З аналогічних критеріїв виходила Велика Палата Верховного Суду у постановах від 10.04.2019 (справа № 320/948/18), від 18.01.2024 (справа №\~560/17953/21). Відповідно до ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Згідно із ч. 1 ст.\~1256 ЦК України у п`яту чергу право на спадкування за законом мають інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно, причому родичі ближчого ступеня споріднення усувають від права спадкування родичів подальшого ступеня споріднення. Таким чином, у п`яту чергу спадкують наступні родичі спадкодавця: онуки (другий ступінь споріднення); правнуки, прабаба, прадід, племінники (третій ступінь споріднення); двоюрідні брати та сестри, двоюрідні онуки; двоюрідні діди та бабки, двоюрідні брати та сестри (четвертий ступінь споріднення); двоюрідні правнуки, двоюрідні прадіди та прабабки, двоюрідні племінники,двоюрідні дядьки та тітки, троюрідні брати та сестри (п`ятий ступінь споріднення); троюрідні правнуки, троюрідні прадіди та прабабки, троюрідні племінники, троюрідні дядьки та тітки, чотириюрідні брати та сестри (шостий ступінь споріднення). Пункт 10 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» № 5 від 31.03.1995 вказує, що суд може встановити факт родинних відносин, якщо в органах РАЦС не зберігся відповідний запис чи відмовлено в його відновленні, або ж він може бути відновлений лише на підставі рішення суду. Під родинними відносинами слід розуміти кровний зв`язок між особами, які походять одне від одного (пряма лінія родинних відносин) і кровний зв`язок між особами, які походять від спільного предка (бічна лінія родинних відносин). У прямій лінії родинних відносин знаходяться: мати і син (або донька), батько і син (або донька), дід і внук (внучка), бабка і внук (внучка), прадід і правнук (правнучка), прабабка і правнук (правнучка). У бічній лінії родинних відносин знаходяться, наприклад: рідні брати і сестри, дядько і племінник (племінниця), тітка і племінник (племінниця), двоюрідні брати і сестри тощо. Відповідно до роз`яснення Міністерства юстиції України від 11.10.2011 «Окремі питання спадкування», «Ступінь споріднення», тобто кількість народжень, що пов`язують між собою двох осіб, які перебувають у родинних зв`язках, до родичів четвертого ступеня споріднення належать діти рідних племінників та племінниць спадкодавця (двоюрідні онуки та онучки) і рідні брати та сестри його діда та баби (двоюрідні дід та баба). До родичів п`ятого ступеня споріднення - діти його двоюрідних онуків і онучок (двоюрідні правнуки та правнучки), діти його двоюрідних братів та сестер (двоюрідні племінниці та племінники), діти його двоюрідних дідів та бабок (двоюрідні дядьки та тітки). Родичі шостого ступеня споріднення це - діти його двоюрідних правнуків та правнучок (двоюрідні праправнуки та праправнучки), діти його двоюрідних племінників та племінниць (троюрідні онуки та онучки), діти його двоюрідних дядьків та тіток (троюрідні брати та сестри). У п`яту чергу право на спадкування мають родичі четвертого - шостого ступеня споріднення, якщо відсутні спадкоємці перших чотирьох черг. Відповідно до ч. 4 ст. 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. У постанові Верховного Суду від 02.12.2020 у справі № 638/15738/17 зроблено висновок про те, що до заяви про встановлення факту родинних відносин, в якій зазначається мета, з якою заявник просить встановити цей факт, можуть додаватися не тільки такі письмові докази, як свідоцтва про народження, шлюб, смерть, актові записи про народження та смерть. Доказами, які підтверджують наявність цього юридичного факту також можуть бути: акти, анкети, автобіографії, листівки, сімейні фотографії, листи ділового та особистого характеру, особові справи, рішення судів, ордери на вселення, обмінні ордери, погосподарські книги, виписки з домових книг та інші документи, які у собі містять відомості про родинні відносини осіб. Крім того, судами підлягають врахуванню довідки органів реєстрації актів цивільного стану про неможливість поновлення втрачених записів, внесення змін і доповнень, виправлень у записи актів цивільного стану. Також мають враховуватися показання свідків, яким достовірно відомо про стосунки померлого із заявником. Цей перелік не є вичерпним. При цьому, враховуючи, що необхідні для підтвердження відповідних відомостей свідоцтва про народження, актові записи про народження втрачені, тому належним і допустимим доказом у справі про встановлення факту родинних відносин можуть бути саме показання свідка. ІІІ. Висновки суду за результатами розгляду заяви Оцінивши належність, допустимість, достовірність і взаємний зв`язок поданих доказів у їх сукупності, суд дійшов висновку, що сукупність документальних доказів (акти цивільного стану щодо народження, шлюбу, смерті, відомості зі Спадкового реєстру, інші документи) та показання свідків підтверджують, що [PERSON] є сестрою бабусі заявниці - [PERSON] , а мати заявниці - [PERSON] є дочкою останньої. Отже, заявниця [PERSON] доводиться [PERSON] двоюрідною внучкою. З урахуванням викладеного суд приходить до висновку, що наявні передбачені законом умови для судового встановлення факту родинних відносин. Такий факт має безпосереднє юридичне значення для реалізації спадкових прав заявниці, а інших, менш обтяжливих і ефективних способів його підтвердження заявниця не має. Судові витрати за розгляд справи у суді першої інстанції потрібно покласти на заявника в межах ним понесених.

Outcome: approved