Jurisdiction: civil
Date: 2025-09-17 00:00:00

Представник позивача звернувся до суду із позовом і просить стягнути із відповідача заборгованість за Кредитним договором № 20.02.2024-100001731 від 20 лютого 2024 року в розмірі 18800 грн 00 коп. та судовий збір в розмірі 2422 грн 40 коп. Посилається на те, що 20 лютого 2024 року між сторонами по справі був укладений Кредитний договір № 20.02.2024-100001731, відповідно до якого відповідачу було надано у кредит кошти в розмірі 10000 грн 00 коп. строком на 42 дні. Первинний період користування кредитом 14 днів з дня надання кредиту, зі сплатою 2 % за день користування. Черговий період користування кредитом кожні наступні 14 днів з дня закінчення первинного періоду, із сплатою 2,5 % за один день користування кредитом. Позивач виконав умови кредитного договору, перерахувавши на рахунок позичальника грошові кошти в розмірі 10000 грн. 00 коп. Відповідачем умови кредитного договору належним чином не виконувалися, внаслідок чого станом на день звернення до суду із даним позовом утворилася заборгованість у вищезазначеному розмірі. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Ухвалою від 01 серпня 2025 року було відкрито провадження по даній справі і справу ухвалено розглядати в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін та проведення судового засідання за наявними у справі матеріалами (а.с.37). \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Відповідачу було запропоновано протягом п`ятнадцяти днів із дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі подати відзив на позовну заяву та роз`яснено, що розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін проводиться за його клопотанням, яке віг може подати в строк для подання відзиву на позов. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~У встановлений судом строк відповідач, які належним чином повідомлений про розгляд справи, що підтверджується поштовими повідомленнями, не надано відзиву на позов, а тому суд вирішує спір за наявними матеріалами справи, відповідно до ч.2 ст.191 ЦПК України. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Зважаючи на відсутність клопотань сторін щодо розгляду справи у судовому засіданні та незначну складність спору, суд не вбачає підстав для проведення судового засідання, а тому справа розглядається за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін відповідно до ч. 5 ст. 279 ЦПК України. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Судом встановлено наступне. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~До позовної заяви представником позивача додано докази на підтвердження факту укладення між сторонами по справі Кредитного договору № 20.02.2024-100001731 від 20 лютого 2024 року, зокрема: копію Пропозиції про укладення кредитного договору (кредитної лінії) (оферта) (а.с.25-30); копію Паспорта споживчого кредиту (а.с.31-32); копію Договору про надання послуг в системі LiqPay № 4507 від 01 листопада 2020 року (а.с.16-21). \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~На підтвердження факту перерахування кредитних коштів на рахунок відповідача представником позивача подано копію квитанції № 2428353158 від 20 лютого 2024 року про перерахування коштів в розмірі 10000 грн 00 коп. згідно Договору № 20.02.2024-100001731 (.с.24). \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Із доданої довідки-розрахунку (а.с.15) вбачається, що заборгованість [PERSON] за Кредитним договором № 20.02.2024-100001731 від 20 лютого 2024 року станом на 01 квітня 2024 року складає 18800 грн 00 коп., а саме: -заборгованість за тілом кредиту 10000 грн 00 коп.; -заборгованість за процентами за період із 20 лютого 20-24 року по 01 квітня 2024 року 8800 грн 00 коп. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Крім того, представником позивача до позовної заяви додано копію скріншоту із сайту Національного банку України відносно абонента-надавача послуг системи BankID ТОВ «Споживчий центр» (а.с.33); копію витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань (а.с.13); копії документів на підтвердження повноважень представника (а.с.11-12). \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Будь-яких інших доказів чи клопотань про їх витребування представником позивача подано не було. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Відповідно до ст. ст. 11, 13, 14 Цивільного кодексу України підставами виникнення цивільних прав та обов`язків є договори та інші правочини. Цивільні права і обов`язки особа здійснює у межах, наданих їй договором або актами цивільного законодавства. При здійсненні своїх прав особа зобов`язана утримуватися від дій, які могли б порушити права інших осіб. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Договір є обов`язковим для виконання сторонами, як це передбачено ст. 629 Цивільного кодексу України. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Відповідно до ч.ч. 1-2 ст. 207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~В силу ст.ст. 626, 628 цього Кодексу договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~У відповідності до ч. 1 ст. 638 ЦК України істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Відповідно до ч. 1 ст.634 ЦК України договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Згідно ч.2 ст. 642 ЦК України якщо особа, яка одержала пропозицію укласти договір, у межах строку для відповіді вчинила дію відповідно до вказаних у пропозиції умов договору (відвантажила товар, надала послуги, виконала роботи, сплатила відповідну суму грошей тощо) яка засвідчує її бажання укласти договір, ця дія є прийняттям пропозиції, якщо інше не вказане в пропозиції укласти договір або не встановлено законом. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~За кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти (ст. 1054 ЦК України). \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Відповідно до статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Основними засадами (принципами) цивільного судочинства є зокрема змагальність сторін та диспозитивність. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Згідно зі статтею 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Статтею 76 ЦПК України передбачено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Згідно ч.2 ст. 76 ЦПК України ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Докази мають бути належними, допустимими та достовірними. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Згідно з ч. 2 ст. 77 ЦПК України, предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Відповідно до ч.1 ст.77 ЦРК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Належність доказів - правова категорія, яка свідчить про взаємозв`язок доказів з обставинами, що підлягають встановленню, як для вирішення всієї справи, так і для здійснення окремих процесуальних дій. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Правила допустимості доказів визначають легітимну можливість конкретного доказу підтверджувати певну обставину в справі. Правила допустимості доказів встановлені з метою об`єктивності та добросовісності у підтвердженні доказами обставин у справі, виходячи з того, що нелегітимні засоби не можуть використовуватися для досягнення легітимної мети, а також враховуючи те, що правосудність судового рішення, яке було ухвалене з урахуванням нелегітимного доказу, завжди буде під сумнівом. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Допустимість доказів є важливою ознакою доказів, що характеризує їх форму та означає, що обставини справи, які за законом повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Згідно ч.2 ст.78 ЦПК України обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Відповідно до ч. 2 ст. 43 ЦПК України обов`язок надання усіх наявних доказів до початку розгляду справи по суті покладається саме на осіб, які беруть участь у справі. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Відповідно до ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому досліджені наявних у справі доказів. Жодний доказ не має для суду наперед встановленого значення. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Результати оцінки суд відображає в рішенні, в якому наводить мотиви їх прийняття чи відмови у прийнятті. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Доказами, які підтверджують наявність заборгованості та її розмір є первинні документи, оформлені відповідно до статті 9 Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність». \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~З правових позицій Верховного Суду, викладених у постанові від 16 вересня 2020 року, вбачається, що доказами, які підтверджують наявність заборгованості та її розмір є первинні документи, оформлені відповідно до статті 9 Закону України "Про бухгалтерський облік та фінансову звітність". Згідно з указаними положенням закону підставою для бухгалтерського обліку господарських операцій є первинні документи. Для контролю та впорядкування оброблення даних на підставі первинних документів можуть складатися зведені облікові документи. Первинні та зведені облікові документи можуть бути складені у паперовій або в електронній формі. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Пунктом 62 Положення про організацію бухгалтерського обліку в банках України, затвердженого постановою Правління Національного банку України № 75 від 04 липня 2018 року, передбачено, що виписки з клієнтських рахунків є підтвердженням виконаних за операційний день операцій і призначаються для видачі або відсилання клієнту. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Згідно п.63 вищезазначеного Положення виписка з клієнтського рахунку може слугувати первинним документом, що підтверджує факт списання/зарахування коштів з/на цього/цей рахунку/рахунок клієнта, якщо вона містить такі реквізити: 1) назву документа (форми); 2) дату складання; 3) найменування клієнта/банку, прізвище, власне ім`я та по батькові (за наявності) фізичної особи; 4) зміст та обсяг операції (підстави для її здійснення) та одиницю її виміру за кожною операцією, відображеній у виписці з рахунку клієнта; 5) особистий підпис або інші дані, що дають змогу ідентифікувати особу, яка брала участь у складанні виписки з рахунку клієнта/печатку банку. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Відповідно до п.46 вищезазначеного Положення відображення в обліку операцій банку і його клієнтів за безготівковими розрахунками здійснюється на підставі платіжних інструкцій, наданих/складених відповідно до нормативно-правових актів Національного банку України з питань безготівкових розрахунків та виконання міжбанківських платіжних операцій в Україні в національній валюті. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~З правових позицій Верховного Суду, викладених у постанові від 25 травня 2021 року по справі №554/4300/16-ц, вбачається, що банківські виписки з рахунків позичальника є належними та допустимими доказами у справі, що підтверджують рух коштів по конкретному банківському рахунку, вміщують записи про операції, здійснені протягом операційного дня, та є підтвердженням виконаних за день операцій. Тобто виписки за картковими рахунками можуть бути належними доказами щодо заборгованості за кредитним договором. \~ \~ \~ \~З \~ \~ \~ \~ правових позицій Верховного Суду, викладених у постанові від 25 травня 2021 року по справі №554/4300/16-ц, вбачається, що банківські виписки з рахунків позичальника є належними та допустимими доказами у справі, що підтверджують рух коштів по конкретному банківському рахунку, вміщують записи про операції, здійснені протягом операційного дня, та є підтвердженням виконаних за день операцій. Тобто виписки за картковими рахунками можуть бути належними доказами щодо заборгованості за кредитним договором. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Отже, первинними бухгалтерськими документами, які можуть підтвердити факт перерахування коштів на картковий (поточний) рахунок фізичної особи можуть бути платіжна інструкція та виписка з особового рахунку клієнта. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Факт перерахування кредитних коштів представник позивача підтверджує копією квитанції про перерахування через систему платежів «LigPay» коштів в розмірі 10000 грн 00 коп. згідно Договору № 20.02.2024-100001731 від 20 лютого 2024 року (а.с.24). \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Матеріали справи також містять довідку-розрахунок (а.с.15), в якій зазначено дані про загальний розмір заборгованості відповідача за Кредитним договором № 20.02.2024-100001731 від 20 лютого 2024 року, без конкретизації щомісячних нарахувань та сплати заборгованості за цим договором. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Вказані документи не є первинними бухгалтерськими документами, вони не містять даних щодо власника банківської картки, на яку були перераховані кошти, повного номеру картки, що позбавляє можливості вважати доведеним факт переказу ТОВ «Споживчий центр» коштів в сумі 10000 грн 00 коп. на картковий рахунок, який належить саме [PERSON] . Вони не є належними доказами, які підтверджують здійснення фінансової операції щодо переказу грошових коштів відповідачу за Кредитним договором № 20.02.2024-100001731 від 20 лютого 2024 року в розмірі 10000 грн 00 коп. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Верховний Суд у постанові від 13 травня 2020 року у справі №219/1704/17 зазначив, що «в оцінці поведінки та способу ведення справ позивачем суд має враховувати, що банк є професійним учасником ринку надання банківських послуг, у зв`язку з чим до нього висуваються певні вимоги щодо дотримання певних правил та процедур, які є традиційними у цій сфері послуг, до обачності та розсудливості у веденні справ тощо. Відповідно, вимоги до рівня та розумності ведення справ позивачем є вищими, ніж до споживача - фізичної особи, яка зазвичай є слабшою стороною у цивільних відносинах з такою кредитною установою. З врахуванням наведеного усі сумніви та розумні припущення мають тлумачитися судом саме на користь такої слабшої сторони, яка не є фактично рівною у спірних правовідносинах. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Згідно із практикою Європейського суду з прав людини за своєю природою змагальність судочинства засновується на диференціації процесуальних функцій і, відповідно, правомочностей головних суб`єктів процесуальної діяльності цивільного судочинства - суду та сторін (позивача та відповідача). Диференціація процесуальних функцій об`єктивно призводить до того, що принцип змагальності відбиває властивості цивільного судочинства у площині лише прав та обов`язків сторін. Це дає можливість констатувати, що принцип змагальності у такому розумінні урівноважується з принципом диспозитивності та, що необхідно особливо підкреслити, - із принципом незалежності суду. Він нівелюватиме можливість суду втручатися у взаємовідносини сторін завдяки збору доказів самим судом. У процесі, побудованому за принципом змагальності, збір і підготовка усього фактичного матеріалу для вирішення спору між сторонами покладається законом на сторони. Суд тільки оцінює надані сторонами матеріали, але сам жодних фактичних матеріалів і доказів не збирає. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Тягар доведення обґрунтованості вимог пред`явленого позову процесуальним законом, за загальним правилом, покладається на позивача. За таких умов доведення не може бути належним чином реалізоване шляхом виключно спростування обґрунтованості заперечень відповідача, оскільки це не позбавляє позивача його процесуальних обов`язків.» \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Враховуючи вищевикладене, оцінивши всі докази в їх сукупності, суд дійшов висновку, що представником позивача не надано належних та допустимих доказів на підтвердження позовних вимог, зокрема факту перерахування на рахунок [PERSON] коштів за Кредитним договором № 20.02.2024-100001731 від 20 лютого 2024 року. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~За таких обставин в задоволенні позовних вимог слід відмовити. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~В силу ч.1 ст.141 ЦПК України судові витрати слід залишити за позивачем. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Враховуючи вищевикладене,

Outcome: dismissed