Jurisdiction: civil
Date: 2025-09-18 00:00:00

Позивач [PERSON] , в особі представника адвоката Козловської Ю.П., звернувся до суду із позовом до Вікнянської об`єднаної територіальної громади в особі Вікнянської сільської ради Чернівецького району Чернівецької області в якому просить: визначити йому додатковий трьохмісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини, що відкрилася після смерті бабусі [PERSON] , яка померла [INFO] . В обґрунтування позовних вимог посилається на те, що [INFO] померла [PERSON] . Після смерті останньої відкрилася спадщина на належне їй майно. Позивач являється спадкоємцем майна померлої за заповітом. Інших спадкоємців після смерті [PERSON] немає. З метою оформлення своїх спадкових прав позивач звернувся до приватного нотаріуса Чернівецького нотаріального округу Чернівецької області Бурдейної Г.П. із завою про отримання свідоцтва про право на спадщину за заповітом, але у вчиненні нотаріальної дії йому було відмовлено, оскільки він пропустив встановлений законом строк для прийняття спадщини. У встановлений законом строк [PERSON] не звернувся до нотаріуса у зв`язку із необізнаністю щодо строків подання заяви про прийняття спадщини, вважав що оскільки заповіт складений на нього, то він може в будь-який момент звернутись за оформленням спадщини. В підготовче засідання позивач та його представник не з`явилися, в поданій до суду заяві просять справу розглядати у їх відсутності. Позовні вимоги підтримують повністю. Представник відповідача в судове засідання не з`явився, від нього до суду надійшла заява, в якій він просить проводити розгляд справи без його участі, позов визнає та не заперечує проти його задоволення. Відповідно до вимог ч. 3 ст. 211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. У зв`язку з розглядом справи за відсутності всіх учасників справи, відповідно до положень ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Згідно з ч. 4 ст. 200 ЦПК України, ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі відмови від позову, визнання позову, укладення мирової угоди проводиться в порядку, встановленому статтями 206, 207 цього Кодексу. У відповідності до вимог ч. 4\~ст. 206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Суд, приймаючи визнання відповідачем позову, оскільки це не суперечить Закону, а також правам та інтересам сторін, не порушує свободи чи інтереси інших осіб, та відповідає вимогам ч. 4\~ст. 206 ЦПК України, ухвалює рішення про задоволення позову. Відповідно до Витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію народження [INFO] народилася [PERSON] , її батьками вказані [PERSON] та [PERSON] (а.с.12). 26.05.1985 укладено шлюб між [PERSON] та [PERSON] , подружжю присвоєно прізвище « [PERSON] » (а.с.13). Як вбачається з копії свідоцтва про народження [INFO] народився [PERSON] , серії [NUMBER] , де батьками вказано [PERSON] та [PERSON] (а.с. 11). Отже, встановлено, що [PERSON] є внуком [PERSON] . 06.04.2022 [PERSON] склала заповіт, посвідчений Амбросійчук Т.М.,секретарем виконавчого комітету Вікнянської сільської ради Чернівецького району Чернівецької області зареєстрований в реєстрі № 26, згідно якого все своє майно, де б воно не було і з чого б воно не складалося і взагалі все те, що буде їй належати на день смерті і на що вона за законом матиме право заповіла онукові [PERSON] (а.с.9). [INFO] [PERSON] померла, що вбачається з копії свідоцтва про смерть серії [NUMBER] (а.с. 7). Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина, до складу якої входить земельна ділянка для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, площею 1,7892 га, що знаходиться за межами населеного пункту Вікнянської сільської ради Заставнівського району Чернівецької області. Зазначена земельна ділянка належала [PERSON] на підставі державного акту на право власності на земельну ділянку серії ЯМ № 547095 від 15.11.2012 (а.с.15). За загальним правилом положень про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті\~1220,\~1222,\~1270 ЦК України). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша\~статті 1269 ЦК України). Із довідки виконавчого комітету Вікнянської сільської ради № 135 від 27.04.2023 встановлено, що на день смерті [PERSON] ( [INFO] ) разом з нею в одному будинку за адресою: [ADDRESS] ніхто не проживав. Отже, спадкоємець за заповітом [PERSON] не проживав на час відкриття спадщини разом із спадкодавцем [PERSON] . Згідно з частиною третьою\~статті 1272 ЦК України\~за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Вирішуючи питання поважності причин пропуску шестимісячного строку, визначеного частиною першою\~статті 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має ураховувати, що такі причини визначаються у кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи. Згідно з пунктом 24\~Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року за №7 «Про судову практику у справах про спадкування», - вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не повинен вирішувати питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, установленому\~статтею 1269 ЦК України, звернувшись в нотаріальну контору, після чого вважається таким, що прийняв спадщину. 01.06.2023 позивач [PERSON] звернувся до приватного нотаріуса Чернівецького районного нотаріального округу Бурдейної Г.П. із заявою про прийняття спадщини та видачу свідоцтва про право власності за заповітом після смерті [PERSON] , померлої [INFO] , однак йому було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, оскільки ним пропущено встановлений законом шестимісячний строк для прийняття спадщини, що вбачається з постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 24.06.2025 (а.с.14). Судом встановлено, що у встановлений законом строк після відкриття спадщини, позивач не звернувся до нотаріуса, оскільки є юридично не обізнаним щодо строків на подання заяви про прийняття спадщини, а маючи заповіт на своє ім`я вважав, що в будь-який момент зможе оформити своє спадкове право на спадщину після смерті [PERSON] . Отже, необізнаність позивача із вимогами законодавства та його хибні наміри оформити в будь який час свої права на спадкове майно об`єктивно унеможливлювали своєчасне подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини після смерті бабусі. Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності. Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети. Крім того, згідно з усталеною практикою ЄСПЛ Конвенція призначена для гарантування не теоретичних або примарних прав, а прав практичних та ефективних (рішення від 9 жовтня 1979 року в справі Ейрі (пункт 24). У розумінні статті 1 Першого протоколу до Конвенції «майном» визнаються активи, включаючи права вимоги, стосовно яких заявник може стверджувати, що він має принаймні «законне сподівання» на отримання можливості ефективно здійснити майнове право (рішення ЄСПЛ у справі «Стретч проти Сполученого Королівства» (пункт 32)). «Законне сподівання» на отримання «активу» також може захищатися статтею 1 Першого протоколу. Так, якщо суть вимоги особи пов`язана з майновим правом, особа, якій воно надане, може вважатися такою, і має «законне сподівання», якщо для такого права у національному законодавстві існує достатнє підґрунтя - наприклад, коли є усталена практика національних судів, якою підтверджується його існування (див. рішення у справі «Копецький проти Словаччини» (Kopecky v. Slovakia) [ВП], заява № 44912/98, п. 52, ЄСПЛ 2004-ІХ). Ураховуючи принцип пропорційності між застосованим заходом та переслідуваною метою, якою є захист порушених прав заявника в аспекті\~статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, дотримуючись загальних засад цивільного законодавства, таких як справедливість, добросовісність та розумність, та на забезпечення виконання завдань цивільного судочинства щодо ефективного захисту порушених, невизнаних прав та інтересів, а також «законне сподівання» на отримання «активу», суд приходить до висновку про поважність причин пропуску позивачем строку для прийняття спадщини та наявність підстав для визначення [PERSON] додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті бабусі [PERSON] , яка померла [INFO] , тривалістю три місяці з дати набрання рішення законної сили. Згідно з ч. 4,5\~ст. 268 ЦПК України\~у разі неявки всіх учасників справи в судове засідання, яким завершено розгляд справи, суд підписує рішення без його проголошення. Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення. Оскільки в судове засідання, призначене на 18.09.2025 учасники справи не з`явилися, а повне судове рішення складено 19.09.2025 (в межах строку, встановленого ч. 6\~ст. 259 ЦПК України), то датою ухвалення даного судового рішення є 19.09.2025.

Outcome: approved