Jurisdiction: civil
Date: 2025-09-14 00:00:00

Представник \~АТ «Акцент Банк»\~звернувся до суду з вищевказаним позовом та просить суд ухвалити рішення, яким стягнути з відповідача суму заборгованості у розмірі \~103485,86 грн. та судові витрати. Свої вимоги обґрунтовує тим, що [PERSON] звернулась до АТ «А-Банк» щодо отримання банківських послуг та підписав Анкету-Заяву про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг в АТ «А-Банк». 26.08.2020 року, будучи клієнтом Банку, [PERSON] уклала з Банком кредитний договір AВН0СТ155101011269, щодо надання останній кредиту в розмірі 95000,00 гривень строком на 40 місяці зі сплатою процентів у розмірі 50,00 щорічно та комісії в розмірі 0,00 гривень. АТ «А-БАНК» зобов`язання за договором та угодою виконані в повному обсязі, а саме надано відповідачу кредит у розмірі відповідно до умов договору. Відповідач не надавав своєчасно Банку грошові кошти для погашення заборгованості за Кредитом, відсотками, а також іншими витратами відповідно до умов договору, що має відображення в розрахунку заборгованості за договором. У зв`язку з зазначеними порушеннями зобов`язань за кредитним договором відповідач станом на 01.04.2025 має заборгованість в розмірі 103485,86 гривень, яка складається з: 63412Ю,40 грн загальний залишок заборгованості за наданим кредитом (тілом кредиту); 5836,65 грн - загальний залишок заборгованості за процентами; 0,00 грн.- загальний залишок заборгованості за комісією; 0,00 грн. - загальний залишок заборгованості за пенею. Відповідач ухиляється від виконання зобов`язання, в добровільному порядку заборгованість не погашає, в зв`язку з чим позивач звернувся до суду з даним позовом в якому просить стягнути заборгованість в примусовому порядку. Представником відповідача адвокатом Канделакі В.М. подано відзив, в якому останній заперечував проти заявлених позовних вимог, проси відмовити у задоволенні позову, посилався на те, що [PERSON] кредит не отримувала. Крім того, кредит укладений не у письмові формі, а тому на думку представника є нікчемним. Зауважив, що позивачем не наданий офіційний розрахунок заборгованості та порушений строк позовної давності. Позивачем подана\~відповідь на\~відзив,\~в якій\~зазначив,\~що Відповідач\~в Анкеті-Заяві\~про приєднання\~до Умов\~і Правил\~надання банківських\~послуг від\~26.08.2019\~р.\~в А-Банку\~підтвердив під\~розпис факт\~ознайомлення з\~Умовами і\~Правилами надання\~банківських послуг,\~приєдналася до\~них та\~зобов`язалася в\~подальшому регулярно\~знайомитись зі\~змінами до\~Умов та\~Правил,\~викладеними на\~сайті Банку. Крім того, договір (Заява) про надання послуги Швидка готівка № ABH0CT155101011269 від 09.12.2020 року (в якій зазначені всі умови договору, у тому числі і процентна ставка) підписана Відповідачем простим електронним підписом. Даний спосіб підписання передбачений постановою Правління Національного банку України від 18 травня 2022 року №100 Про внесення змін до деяких нормативно-правових актів Національного банку України. Також, позивачем надана виписка по картці № [NUMBER] . 01.04.2025 року ухвалою судді цивільну справу залишено без руху та надано позивачу строк для усунення недоліків. 04.04.2025 року представником позивача подано заяву про усунення недоліків. 10.04.2025 року ухвалою судді позовна заява прийнята до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін. 19.06.2025 року ухвалою суду відбувся перехід від розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження до розгляду за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання. 17.07.2025 року ухвалою суду витребувано у\~Акціонерного товариства\~"Акцент-Банк"\~відомості щодо\~ укладання договору кредиту, підготовче судове засідання відкладено на 04.08.2025 року на 12 годину 30 хвилин. 04.08.2025 року ухвалою суду закрито підготовче провадження та призначено цивільну справу до судового розгляду. В судове засідання представник позивача не з`явився, у матеріалах справи просить розглядати справу у його відсутності, позовні вимоги підтримав у повному обсязі, просив позов задовольнити. Представник відповідача адвокат Канделакі В.М. заперечував проти задоволення позову з підстав, викладених у відзиві. Зауважив, що ухвалою слідчого судді Основ`янського районного суду міста Харкова від 19.05.2025 року зобов`язано уповноважену особу ВП №1 ХРУП № 1 ГУНП в Харківській області внести до ЄРДР відомості за заявою [PERSON] від 09.05.2025 року за заявою про вчинення АТ «Акцент-Банк» відносно неї кримінальних правопорушень, передбачених ст. 185,190 КК України Відповідач у судове засідання не з`явилась, про час, дату та місце судового розгляду повідомлялась своєчасно та належним чином, про що свідчать матеріали справи. Заслухавши представника відповідача, з`ясувавши дійсні обставини справи, права та обов`язки сторін, дослідивши зібрані по справі докази, суд дійшов наступного висновку. Судом встановлено, що [PERSON] 26.08.2019 року звернулась до АТ «А-Банк» щодо отримання банківських послуг та підписала Анкету-Заяву про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг в АТ «А-Банк», в якій підтвердила факт ознайомлення з Умовами і Правилами надання банківських послуг та зобов`язалася в подальшому регулярно знайомитись зі змінами до Умов та Правил, викладеними на сайті Банку. 26.08.2020 року, будучи клієнтом Банку, [PERSON] уклала з Банком кредитний договір AВН0СТ155101011269, за умовами якого останній надано кредит в розмірі 95000,00 гривень строком на 36 місяців зі сплатою процентів у розмірі 50,00 щорічно та комісії в розмірі 0,00 гривень Положеннями Анкети-Заяви визначено, що [PERSON] погодилась, що дана заява разом з Умовами і Правилами надання банківських послуг, Тарифами, правилами користування, основними умовами обслуговуванні і кредитування, що розташовані в рекламному буклеті складають договір про надання банківських послуг. [PERSON] ознайомилась з договором про надання банківських послуг до його укладення і згоден його умовами, зобов`язалась виконувати вимоги Умов та Правил надання банківських послуг, а також регулярно самостійно знайомитись з їх змінами на сайті Банку www:а-bank.com.ua. Згідно з даними паспорта споживчого кредиту «Швидка готівка» встановлено: сума/ліміт кредитування 95000,00 грн; строк кредитування - 36 місяців; процентна ставка - 50,00 % річних; загальні витрати за кредитом 90056,00 грн; орієнтовна загальна вартість кредиту для споживача за весь строк користування кредитом (у т.ч. тіло кредиту, відсотки, комісії та інші платежі) 185056,05 грн; реальна річна процентна ставка 63,87 відсотків річних. Паспортом передбачено порядок повернення кредиту: щомісячними платежами по 5175,86 грн протягом 36 місяців. Паспорт містить відмітку про підпис [PERSON] 26.08.2021 о 10:27 год., що підтверджено протоколом створення та перевірки електронного підпису, що ознайомлений з дійсними Умовами і правилами надання банківських послуг. Згідно з заявою Клієнта AВН0СТ155101011269 від 26.08.2020 [PERSON] звернулась до АТ «А-Банк» та просила надати кредит за Послугою «Швидка готівка» на вказаних умовах: вид кредиту - кредит, тип кредиту кредит строковий, мета отримання кредиту - придбання товару/здійснення платежу/оплата послуг, сума кредиту 95000,00 грн., строк кредиту 36 місяців, процентна ставка (фіксована) 50 %, номер платіжної картки, що є доступом до поточного рахунку, на який зараховується сума кредиту 4323347310178170. Положеннями заяви визначено, що Заява разом з Умовами і правилами надання банківських послуг, Паспортом споживчого кредиту, Таблицею обчислення вартості кредиту, становить кредитний договір. [PERSON] отримала їх примірники, вони їй зрозумілі та не потребують додаткового тлумачення. Заява містить відмітку про підпис [PERSON] 26.08.2022 о 10 год. 27 хв., що підтверджено протоколом створення та перевірки електронного підпису. Відповідно до положень ст. 626 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства, а сам договір є обов`язковим для виконання сторонами (ст. 628, 629 ЦК України). Статтею 634 ЦК України передбачена можливість укладення договору приєднання, тобто договору, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору. Договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору, до яких закон відносить умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду (ч. 1 ст. 638 ЦК України). Договір укладається шляхом пропозиції однієї сторони укласти договір (оферти) і прийняття пропозиції (акцепту) другою стороною (ч. 2 ст. 638 ЦК України). За правилом ч. 1 ст. 205 ЦК України правочин може вчинятися усно або в письмовій (електронній) формі. Відповідно до положень ч. 1,3 ст. 207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у тому числі електронних, а також якщо воля сторін виражена за допомогою телетайпного, електронного або іншого технічного засобу зв`язку. З матеріалів справи вбачається, що кредитний договір між сторонами був укладений в електронній формі, а тому на нього поширюються вимогиЗакону України «Про електронну комерцію», який визначає організаційно-правові засади діяльності у сфері електронної комерції в Україні, встановлює порядок вчинення електронних правочинів із застосуванням інформаційно-телекомунікаційних систем та визначає права і обов`язки учасників відносин у сфері електронної комерції. Згідно п.п.5,7 ч.1ст.3 Закону України «Про електронну комерцію», електронний правочин - дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків, здійснена з використанням інформаційно-телекомунікаційних систем. Електронний договір - домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав і обов`язків та оформлена в електронній формі. Пропозиція укласти електронний договір (оферта) має містити істотні умови, передбачені законодавством для відповідного договору, і виражати намір особи, яка її зробила, вважати себе зобов`язаною у разі її прийняття. Електронний договір укладається шляхом пропозиції його укласти (оферти) однією стороною та її прийняття (акцепту) другою стороною. Електронний договір вважається укладеним з моменту одержання особою, яка направила пропозицію укласти такий договір, відповіді про прийняття цієї пропозиції в порядку, визначеному частиною шостою цієї статті. Пропозиція укласти електронний договір (оферта) може бути зроблена шляхом надсилання комерційного електронного повідомлення, розміщення пропозиції (оферти) у мережі Інтернет або інших інформаційно-телекомунікаційних системах. Відповідь особи, якій адресована пропозиція укласти електронний договір, про її прийняття (акцепт) може бути надана шляхом: надсилання електронного повідомлення особі, яка зробила пропозицію укласти електронний договір, підписаного в порядку, передбаченомуст.12 цього Закону; заповнення формуляра заяви (форми) про прийняття такої пропозиції в електронній формі, що підписується в порядку, передбаченомуст.12 цього Закону; вчинення дій, що вважаються прийняттям пропозиції укласти електронний договір, якщо зміст таких дій чітко роз`яснено в інформаційній системі, в якій розміщено таку пропозицію, і ці роз`яснення логічно пов`язані з нею. Згідно з п. 6 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про електронну комерцію», електронний підпис одноразовим ідентифікатором - дані в електронній формі у вигляді алфавітно-цифрової послідовності, що додаються до інших електронних даних особою, яка прийняла пропозицію (оферту) укласти електронний договір, та надсилаються іншій стороні цього договору. При цьому, одноразовий ідентифікатор - це алфавітно-цифрова послідовність, що її отримує особа, яка прийняла пропозицію (оферту) укласти електронний договір шляхом реєстрації в інформаційно-телекомунікаційній системі суб`єкта електронної комерції, що надав таку пропозицію. Одноразовий ідентифікатор може передаватися суб`єктом електронної комерції, що пропонує укласти договір, іншій стороні електронного правочину засобом зв`язку, вказаним під час реєстрації у його системі, та додається (приєднується) до електронного повідомлення від особи, яка прийняла пропозицію укласти договір (п. 12 ч. 1 ст. 3 Закону). Згідно зі ст. 1054 ЦК України за кредитним договором банк зобов`язується надати грошові кошти позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. АТ «А-Банк» свої зобов`язання за кредитним договором виконало, та надало позичальнику грошові кошти, що підтверджується меморіальним ордером № TR.15038547.21500.69351 від 26.08.2020, де зазначено призначення платежу - видача кредиту згідно договору AВН0СТ155101011269 від 26.08.2020 р. Суд твердження представника відповідача, що відповідач не укладала кредитного договору та не отримувала коштів оцінює критично, оскільки матеріалами справи підтверджено укладання саме відповідачем кредитного договору та отримання нею коштів, на підтвердження шахрайських дій іншої особи щодо неї не надано жодних належних доказів, зокрема, витягу з ЄРДР. Згідно зі ст. 526 ЦК України, зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Приписами ч. 1 ст. 530 ЦК України визначено, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання) (ст. 610 ЦК України). Відповідач [PERSON] не надавала своєчасно банку грошові кошти для погашення заборгованості за кредитом та відсотками, що відображається у розрахунку заборгованості за договором, а тому, свої зобов`язання не виконала. Таким чином, у порушення умов кредитного договору, а також ст. ст.509, 526, 1054 ЦК України, відповідач зобов`язання за вказаним договором не виконувала. Згідно з наданим розрахунком заборгованості за договором AВН0СТ155101011269 від 26.08.2020, станом на 01.04.2025 р. у відповідача утворилась заборгованість перед АТ «Акцент-Банк» в розмірі 103485,86 гривень, яка складається з: 63412,40 грн загальний залишок заборгованості за наданим кредитом (тілом кредиту); 40073,46 грн - загальний залишок заборгованості за процентами; 0,00 грн.- загальний залишок заборгованості за комісією; 0,00 грн. - загальний залишок заборгованості за пенею. Як вбачається\~з виписки\~по картці, [PERSON] з 26.08.2020 користувалася платіжною карткою, зокрема, шляхом знятті готівки та оплати картою. У постанові Верховного Суду від 13 жовтня 2021 року у справі № 209/3046/20 зазначено, що виписка по картковому рахунку, що міститься в матеріалах справи, є належним доказом щодо заборгованості відповідача за тілом кредиту, яка повинна досліджуватися судом у сукупності з іншими доказами. Так, позивачем наданий розрахунок заборгованості, який здійснено у відповідності до умов договору, які погоджено сторонами, будь-яких заперечень з приводу даного розрахунку відповідачем не надано, а тому підстав для зменшення розміру відсотків суд не вбачає. З приводу вимоги представника відповідача про застосування наслідків спливу строків позовної давності, суд зазначає. Згідно з\~ст. 256 ЦК України, позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу. Статтею 257 ЦК України\~встановлено, що загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки. Відповідно до ч.1\~ст. 261 ЦК України\~перебіг позовної давності починається від дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила. За зобов`язаннями з визначеним строком виконання перебіг позовної давності починається зі спливом строку виконання (ч.5\~ст.261 ЦК України). Згідно з\~ст. 262 ЦК України\~заміна сторін у зобов`язанні не змінює порядку обчислення та перебігу позовної давності. Частина 3\~ст. 267 ЦК України\~встановлює, що позовна давність застосовується судом лише за заявою сторони у спорі, зробленою до винесення ним рішення. Згідно з ч. 4\~ст. 267 ЦК України\~сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови у позові. Відповідно до\~ст. 266 ЦК України\~зі спливом позовної давності до основної вимоги вважається, що позовна давність спливла і до додаткової вимоги. Як вбачається із наданих позивачем доказів сторони погодили строк кредиту у 36 місяців, а саме до 25.08.2023 року. Оскільки договір встановлює окремі зобов`язання, які деталізують обов`язок відповідача повернути борг частинами та передбачають самостійну відповідальність за невиконання цього обов`язку, то незалежно від визначення у договорі строку кредитування право позивача вважається порушеним з моменту порушення відповідачем терміну внесення чергового платежу. А відтак, перебіг позовної давності стосовно кожного щомісячного платежу починається після невиконання чи неналежного виконання (зокрема, прострочення виконання) відповідачем обов`язку з внесення чергового платежу й обчислюється окремо щодо кожного простроченого платежу. У разі порушення позичальником терміну внесення чергового платежу, передбаченого договором (прострочення боржника), відповідно до частини другої\~статті 1050 ЦК України\~кредитодавець до спливу визначеного договором строку кредитування вправі заявити вимоги про дострокове повернення тієї частини кредиту, що залишилася, і нарахованих згідно зі\~статтею 1048 ЦК України, але не сплачених до моменту звернення кредитодавця до суду, процентів, а також попередніх невнесених до такого моменту щомісячних платежів у межах позовної давності щодо кожного із цих платежів. Невнесені до моменту звернення кредитора до суду щомісячні платежі підлягають стягненню у межах позовної давності, перебіг якої визначається за кожним з платежів окремо залежно від настання терміну сплати кожного з цих платежів. Такий підхід відповідає правовій позиції Великої Палати Верховного Суду викладеній у постанові від 28 березня 2018 року у справі № 444/9519/12. Відтак, за наведених умов початок перебігу позовної давності для погашення щомісячних платежів за договором визначається за кожним таким черговим платежем з моменту його прострочення. Вказане унеможливлює визначення початку перебігу позовної давності для погашення всієї заборгованості за договором з моменту спливу строку кредитування. Позивач звернувся до суду з позовом 01.04.2025 року. Постановою Кабінету Міністрів України № 211 від 11.03.2020 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2»\~з 12.03.2020 на всій території України встановлено карантин. Згідно п. 12\~Прикінцеві та перехідні положення ЦК України, якими передбачено, що під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями\~257,\~258,\~362,\~559,\~681,\~728,\~786,\~1293\~цього\~Кодексу, продовжуються на строк дії такого карантину (Розділ\~ЦК України\~доповнено пунктом 12 згідно із\~Законом № 540-IX від 30.03.2020, який набрав законної сили 02.04.2020). Постановою Кабінету Міністрів України №651 від 27.06.2023\~з 30.06.2023 на всій території України карантин було відмінено. Відтак, строк позовної давності за Кредитним договором, згідно з п. 12\~Прикінцевих та перехідних положення ЦК України\~був продовжений до 30.06.2023. Проте,\~Указом Президента України №64/2022 від 24.02.2022, із 5:30 год. 24.02.2022 в Україні введено воєнний стан строком на 30 діб, який діє і наразі. П. 19\~Прикінцевих та перехідних положення ЦК України, передбачено, що у період дії воєнного стану в Україні, введеного\~Указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 64/2022, затвердженим\~Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 2102-IX, перебіг позовної давності, визначений цим Кодексом, зупиняється на строк дії такого стану (Розділ доповнено пунктом 19 згідно із\~Законом № 2120-IX від 15.03.2022, який набрав законної сили 17.03.2022; в редакції\~Закону № 3450-IX від 08.11.2023). Отже, на підставі викладеного вище, враховуючи те, що останнім днем звернення до суду з позовом про стягнення заборгованості за Кредитним договором у межах строку позовної давності було 26.08.2023 року, беручи до уваги норми п. 12 та п. 19\~Прикінцевих та перехідних положення ЦК України, позивач звернувся до суду із позовом 01.04.2025 в межах строку позовної давності, який спершу був продовжений до 30.06.2023, перебіг якого потім було зупинено 24.02.2022. Відтак, позивачем не пропущено строк позовної давності, а тому підстави для застосування наслідків спливу строків позовної давності у даній справі відсутні. Відповідно до\~ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Положення\~ст. 81 ЦПК України\~вказують, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Таким чином, аналізуючи надані суду докази, вирішуючи справу в межах заявлених вимог, з урахуванням вищевикладеного та приймаючи до уваги, що відповідач не виконала належним чином зобов`язання щодо погашення заборгованості за кредитним договором №АВН0СТ155101011269 від 26.08.2020, укладеним між нею та АТ «А-Банк», в обумовлені договором строки, суд приходить до висновку, що позовні вимоги АТ «А-Банк» підлягають задоволенню у повному обсязі. Слід також зазначити, що Європейський суд з прав людини вказав, що п. 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Проніна проти України», № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року). При цьому, судом ураховано усталену практику Європейського суду з прав людини, який неодноразово відзначав, що рішення національного суду повинно містити мотиви, які достатні для того, щоб відповісти на істотні аспекти доводів сторін (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Руїз Торія проти Іспанії» (Ruiz Torija v. Spain, п. п. 29 - 30). Враховуючи, що позовні вимоги підлягають задоволенню, то у відповідності до вимог\~статті 141 ЦПК України, з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір в розмірі 2422,40 грн., сплачений позивачем при подачі позову до суду.

Outcome: approved