Jurisdiction: civil
Date: 2025-09-16 00:00:00

\~ Позивач через свого представника вернувся до суду з позовом до відповідача, у якому просить визнати за ним право на земельну частку (пай) загальною площею 0,79га. в урочищі «Кичірки» на території Жденіївської селищної ради Мукачівського району Закарпатської області, в порядку спадкування за законом за [PERSON] , який помер [INFO] . Позов мотивовано\~тим,\~що мати позивача [PERSON] померла [INFO] . Внаслідок смерті [PERSON] відкрилася спадщина. Спадкодавиця заповіту не залишала, право власності на майно за час життя не оформила. Спадщину після смерті [PERSON] прийняв її чоловік [PERSON] . До складу спадщини після смерті [PERSON] серед іншого входила і земельна частка - пай, загальною площею 0,79 га в урочищі «Кичірки», належна їй на підставі сертифікату серії ЗК №0079316. [PERSON] , на випадок своєї смерті зробив заповітне розпорядження. Відповідно до цього заповіту спадкодавець зробив таке розпорядження: «Житловий будинок з належними до неї надвірними спорудами за номером [ADDRESS] , заповідаю своєму синові - [PERSON] . 09.08.2009 [PERSON] , батько [PERSON] , помер. Внаслідок смерті [PERSON] відкрилася спадщина. Задля прийняття спадщини позивач звернувся до Воловецької державної нотаріальної контори, але отримав усну відмову і роз`яснення про те, що він пропустив шестимісячний строк з дня відкриття спадщини за померлим батьком. 29.11.2024 позивач [PERSON] звернувся до Воловецького районного суду Закарпатської області з позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. 25.12.2024 Воловецьким районним судом Закарпатської області було ухвалено рішення у яким визначено [PERSON] додатковий строк для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини за заповітом, яка відкрилась після смерті батька [PERSON] , який помер [INFO] , терміном на два місяці з часу набрання рішенням суду законної сили. 22.04.2025 державним нотаріусом Воловецької державної нотаріальної контори позивачу видано свідоцтво про право на спадщину за заповітом на нерухоме майно. Разом з тим, оформити право власності на земельну частку - пай, яке належало померлій матері позивача і яку успадкував його батько, [PERSON] не зміг через відсутність земельного сертифікату, який був втрачений. Поряд з цим, існування такого та його належність померлій [PERSON] підтверджується витягом з протоколу №1 від 21.02.2000 правління колгоспу «Перемога», відповідно до якого було розглянуто заяву [PERSON] про вихід з членів колгоспу з належним майновим паєм та передачею його в натурі земельної ділянки (паю) згідно з сертифікатом ЗК №0079316 в урочищі «Кичірки» загальною площею фізичних га в тому числі: ріллі - 0,30 га, сіножатей - 0,49 га. Також з метою перевірки цієї інформації, адвокатом було зроблено запит до Головного управління Держгеокадастру у Закарпатські області стосовно земельної ділянки (паю) площею 0,79 га в урочищі «Кичірки» в селі Щербовець Мукачівського (Воловецького) району Закарпатської області, належної на праві приватної власності [PERSON] відповідно до сертифікату ЗК № 0079316 від 20.03.2000. Головним управлінням Держгеокадастру у Закарпатській області, за результатами розгляду адвокатських запитів підтверджується належність [PERSON] земельної частки - паю відповідно до сертифікату ЗК № 0079316 від 20.03.2000. Інших спадкоємців не має. Ухвалою судді від 13.08.2025 по спрві відкрито провадження в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання. Ухвалою суду 02.09.2025 у справі закрито підготовче провадження та призначено судовий розгляд. Від представника позивача адвоката Повідайчика В.І. надійшла заява про проведення судового засідання зайогор відсутності. Вимоги, викладені в позовній заяві підтримує у повному обсязі. Від представника відлповідача Жденіївської селищної ради Мукачівського району надійшла заява про проведення розгляду справи без участі відповідача, щодо задоволення позову не заперечує. Третя особа Державний нотаріус Воловецької державної нотаріальної контори Дідренцел В.Т. на розгляд справи також не з?явилась, подала до суду заяву про розгляд справи без її участі, щодо задволення позову не заперечує. У відповідності до положень ч. 2\~ст. 247 ЦПК України, у зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. \~ \~ \~ \~Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. \~ \~ \~ \~Відповідно до вимог ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. \~ \~ \~ \~Відповідно до положень, викладених у ст.ст.13, 81 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим віивільного процесуального кодексудповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. При цьому, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог або заперечень. \~ \~ \~ \~Згідно з вимогами ст.55 Конституції України та ст.ст.15, 16 ЦК України кожна особа має право на захист судом свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. \~ \~ \~ \~Як вбачається із свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданого відділом реєстрації актів цивільного стану Воловецького районного управління юстиції Закарпатської області, [PERSON] померла [INFO] . Внаслідок смерті [PERSON] відкрилася спадщина. За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220,1222, 1270 ЦК України). Спадкодавиця заповіту не залишала, право власності на майно за час життя не оформила. За правилами частини 2 статті 1223 Цивільного кодексу України у разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Згідно з приписами статті 1261 Цивільного Кодексу України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Факт перебування в шлюбі [PERSON] та [PERSON] підтверджується свідоцтвом про одруження серії [NUMBER] , виданого 15.03.1964 виконкомом Жденіївської сільської ради, актовий запис №7. Відтак спадщину після смерті дружини прийняв її чоловік [PERSON] . До складу спадщини після смерті [PERSON] серед іншого входила і земельна частка - пай, загальною площею 0,79 га в урочищі «Кичірки», належна їй на підставі сертифікату серії ЗК № 0079316. [PERSON] , на випадок своєї смерті зробив заповітне розпорядження. Відповідно до цього заповіту спадкодавець зробив таке розпорядження: «Житловий будинок з належними до неї надвірними спорудами за номером [ADDRESS] , заповідаю своєму синові - [PERSON] , [INFO] . [INFO] [PERSON] , батько [PERSON] , помер, про що виконкомом Жденіївської селищної ради Воловецького району Закарпатської області 11.08.2009 зроблено актовий запис за №11. Вказаний факт підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] від 11.08.2009. Внаслідок смерті [PERSON] відкрилася спадщина. Відповідно до ч.1 ст.1269, ч.1 ст.1270, 1272 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається із часу відкриття спадщини. Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст.1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Дане право позивачу гарантоване частиною третьою статті 1272 ЦК України. Задля прийняття спадщини, позивач звернувся до Воловецької державної нотаріальної контори, але отримав усну відмову і роз`яснення про те, що він пропустив шестимісячний строк з дня відкриття спадщини за померлим батьком. Як вбачається із рішення Воловецького районного судом Закарпатської області від 25.12.2024 визначено [PERSON] додатковий строк для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини за заповітом, яка відкрилась після смерті батька [PERSON] , який помер [INFO] , терміном на два місяці з часу набрання рішенням суду законної сили. Оформити право власності на земельну частку - пай, яке належало померлій матері позивача і яку успадкував його батько, [PERSON] не зміг через відсутність земельного сертифікату, який був втрачений. Існування земельного сертифікату та його належність померлій [PERSON] підтверджується витягом з протоколу №1 від 21.02.2000 правління колгоспу «Перемога», відповідно до якого було розглянуто заяву [PERSON] про вихід з членів колгоспу з належним майновим паєм та передачею його в натурі земельної ділянки (паю) згідно з сертифікатом ЗК №0079316 в урочищі «Кичірки». Позивач отримав свідоцтво про право на спадщину за заповітом на нерухоме майно, що підтверджується свідоцтвом серії [NUMBER] , посвідченим державним нотаріусом Воловецької державної нотаріальної контори Дідренцел В.Т. та Витягом з Державного реєстру речових прав №423584145. Відповідно до ст. 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Згідно абзацу третього пункту 23 даної Постанови у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження. Згідно ст. 392 ЦК України власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності. Відповідно до ст. 1225 ЦК України право власності на земельну ділянку переходить до спадкоємців за загальними правилами спадкування (зі збереженням цільового призначення) при підтвердженні цього права спадкодавця державним актом на право власності на землю або інтим правовстановлюючим документом. Відповідно до п. п. 16, 17 Перехідних положень Земельного кодексу України, громадянам власникам земельних часток (паїв) за їх бажанням виділяються в натурі (на місцевості) земельні ділянки з видачею державних актів на право власності на землю. Сертифікати на право на земельну частку (пай), отримані громадянами, вважаються правовстановлюючими документами при реалізації ними права вимоги на відведення земельної частки (паю) в натурі (на місцевості) відповідно до законодавства. Сертифікати на право на земельну частку (пай) є дійсними до виділення власникам земельних часток (паїв) у натурі (на місцевості) земельних ділянок та видачі їм державних актів на право власності на землю. Статтями 1, 2 Закону України «Про порядок виділення в натурі (на місцевості) земельних ділянок власникам земельних часток (паїв)» встановлено, що право на земельну частку (пай) мають громадяни спадкоємці права на земельну частку (пай), посвідченого сертифікатом. Основним документом, що посвідчує право на земельну частку (пай), є зокрема, рішення суду про визнання права на земельну частку (пай). Відповідно до роз`яснень, викладених в п. 3.5 листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» від 16.05.2013 року № 24-753/0/4-13 у разі втрати, пошкодження сертифіката про право на земельну частку (пай) аналогічного порядку видачі нового сертифікату на ім`я спадкодавця спадкоємцям особи, яка мала право на земельну частку (пай), не передбачено. Отже, належним способом захисту прав спадкоємців у разі відмови нотаріуса видати свідоцтво про право на спадщину на земельну частку (пай) є звернення спадкоємців з вимогами про визнання права на земельну частку (пай) в порядку спадкування. Пунктом 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України Про судову практику у справах про спадкування роз`яснено, що за відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.. Згідно статті 1 Першого протоколу до\~Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод\~кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права. Таким чином, оцінивши докази в їх сукупності, суд прийшов до висновку, що позов про визнання права власності є обгрунтованим, підтвердженим належними та допустимими доказами, а тому позовні вимоги позивача підлягають задоволенню. На підставі вищенаведеного та

Outcome: approved