Jurisdiction: civil
Date: 2025-09-10 00:00:00

І. Стислий виклад позиції позивача. 1. 17 липня 2025 року представник позивача АТ «Акцент-Банк» (далі позивач) через підсистему «Електронний суд» звернувся до суду із позовом до [PERSON] (далі відповідач) з вимогою про стягнення заборгованості. 2. Позовна заява мотивована тим, що [PERSON] звернувся до АТ «А-Банк» щодо отримання банківських послуг та підписав Анкеті-Заяву про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг в АТ «А-Банк». 20.07.2024 будучи клієнтом Банку, Позичальник уклав з Банком кредитний договір ABH0CT155101721426930332, щодо надання останньому кредиту в розмірі 5500,00 грн. строком на 36 місяців (тобто до 19.07.2027) зі сплатою процентів у розмірі 85,00 щорічно та комісії в розмірі 0.00 грн. (Кредитний договір складається із Заяви Клієнта та Графіку погашення кредиту). Станом на 17.07.2025 заборгованість Відповідача за даним кредитним Договором складала суму в розмірі 10078,13 грн., яка складається з: 5471,4 грн. - загальний залишок заборгованості за наданим кредитом (тілом кредиту); 4096,88 грн. - загальний залишок заборгованості за процентами; 0.00 грн. - загальний залишок заборгованості за комісією; 509,85 грн. - загальний залишок заборгованості за пенею. Відповідно до п. 11 Заяви про надання послуги «Швидка готівка» та/або Паспорту споживчого кредиту «Швидка готівка» У випадку порушення Клієнтом зобов`язань із погашення Заборгованості Клієнт сплачує Банку пеню у розмірі 0,07% (не менше 1 грн.) від суми простроченої заборгованості по кредиту за кожен день прострочки, при цьому пеня за невиконання зобов`язання щодо повернення кредиту та процентів за ним не може перевищувати подвійної облікової ставки Національного банку України, що діяла у період, за який сплачується пеня, та не може бути більшою за 15 (п`ятнадцять) відсотків суми простроченого платежу. Представник позивачау позовній заяві зазначає, що при стягненні неустойки (пені, штрафів) за даним договором слід використовувати не загальне, а спеціальне законодавство, що регулює безпосередньо відносини щодо споживчого кредитування, тобто Закону України «Про споживче кредитування». Також зазначає, що на договори споживчого кредиту, які будуть укладатися після спливу тридцятого дня включно з дня набрання чинності Законом №3498- IX (набрав чинності 24.12.2023 р., +30 днів = 23.01.2024 р.) вимога пункту 6 Розділу IV Прикінцеві та перехідні положення Закону не поширюється, та нарахування пені не забороняється. За вказаних обставин, з метою захисту своїх прав представник позивача просить стягнути з відповідача - [PERSON] на користь АТ «А-БАНК» заборгованість за кредитним договором № ABH0CT155101721426930332 від 20.07.2024 у розмірі 10078,13 UAH грн. станом на 17.07.2025, яка складається з наступного:- 5471.4 грн. - загальний залишок заборгованості за наданим кредитом (тілом кредиту);- 4096.88 грн. - загальний залишок заборгованості за процентами;- 0.00 грн. - загальний залишок заборгованості за комісією;- 509.85 грн. - загальний залишок заборгованості за пенею та судові витрати у розмірі сплаченого судового збору в сумі 2422.4 грн. ІІ. Процесуальні дії у справі. 3. Ухвалою Шумського районного суду Тернопільської області від 22 липня 2025 року прийнято до розгляду позовну заяву в порядку спрощеного позовного провадження та призначено до судового розгляду по суті на 11 серпня 2025 року на 09 год. 40 хв. 4. Ухвалою Шумського районного суду Тернопільської області від 11 серпня 2025 року судове засідання по справі відкладено на 11 вересня 2025 року на 10 год. 00 хв. 5. У судове засідання представник позивача АТ «Акцент-Банк» не з`явився, при цьому в позовній заяві міститься клопотання, згідно якого останній просив розгляд справи здійснювати за відсутності представника позивача, позовні вимоги підтримав в повному обсязі, проти ухвалення заочного рішення не заперечив. 6. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явився з невідомих суду причин, хоча про день та час розгляду справи повідомлявся належним чином, відзиву на позовну заяву не надав суду. Суд вважає, що відповідач про дату та час розгляду справи повідомлений належним чином, про причини своєї неявки суд не повідомив, а тому відповідно до\~ст. 280 Цивільного процесуального кодексу України, справу слід вирішити на підставі наявних доказів та постановити заочне рішення. 7. За вказаних обставин, з підстав, визначених ч. 2\~ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. ІІІ. Фактичні обставини, встановлені Судом та зміст спірних правовідносин. 8. Судом встановлено, що 20 липня 2024 року [PERSON] шляхом підписання заяви приєднався до Умов та правил надання банківських послуг в АТ «А-БАНК». Власним підписом відповідач підтвердив, що дана анкета-заява разом з Умовами та правилами надання банківських послуг АТ «А-БАНК», що розміщені за посиланням https://a-bank.com.ua, між ним та АТ «А-БАНК» становлять Договір про надання банківських послуг, умови якого йому зрозумілі та не потребують додаткового тлумачення; засвідчив генерацію ключової пари удосконаленого електронного підпису з особистим ключем і відповідним йому відкритим ключем, що буде використовуватися ним для вчинення правочинів та платіжних операцій; визнав, що УЕП є аналогом власноручного підпису та його накладення має рівнозначні юридичні наслідки. 9. 20 липня 2024 року [PERSON] електронним підписом підписав заяву про надання послуги «Швидка готівка» № ABH0CT155101721426930332, паспорт споживчого кредиту «Швидка готівка» та таблицю обчислення загальної вартості кредиту для споживача та реальної річної процентної ставки за договором про споживчий кредит, та отримав строковий кредит у сумі 5500,00 грн. на строк 36 місяців, до 19 липня 2027 року, процентна ставка (фіксована) - 85% на рік, розмір щомісячного платежу 431,17 грн., платіжна картка, що є доступом до поточного рахунку, на який зараховується сума кредиту 4323347358329511, загальна сума до повернення з урахуванням суми кредиту, відсотків та комісій 15521,76 грн. Відповідно до п. 18 відповідач підтверджує та погоджується, що до укладання цієї угоди, ознайомилася з актуальними Умовами та правилами надання банківських послуг АТ «А-Банк», що розміщені за посиланням www.a-bank.com.ua/terms, та до укладання цієї угоди ознайомлена з інформацією, яка розміщена на веб-сайті та доступна за посиланням www.a-bank.com.ua, в повному об`ємі у відповідності до ч. 2\~ст. 12 Закону України «Про фінансові послуги та державне регулювання ринків фінансових послуг». Заява разом з Умовами та правилами надання банківських послуг, Паспортом споживчого кредиту, Таблицею обчислення загальної вартості кредиту становлять Договір. Отримав їх примірники, вони йому зрозумілі та не потребують додаткового тлумачення. 10. З меморіального ордеру № TR.37461972.318.65455 від 20 липня 2024 року вбачається, що позивачем на рахунок відповідача було перераховано кошти в сумі 55000,00 грн.; призначення платежу: видача кредиту згідно договору № ABH0CT155101721426930332 від 20 липня 2024 року. 11. З розрахунку заборгованості за кредитним договором № ABH0CT155101721426930332 від 20 липня 2024 року вбачається, що заборгованість [PERSON] перед позивачем за спірним договором станом на 17 липня 2025 становить 10078,13грн, яка складається з наступного: 5471,40 грн. - загальний залишок заборгованості за наданим кредитом (тілом кредиту); 4096,88 грн. - загальний залишок заборгованості за процентами; 0.00 грн. - загальний залишок заборгованості за комісією; 509,85 грн. - загальний залишок заборгованості за пенею. 12. Як слідує з банківської виписки по кредиту в АТ «А-Банк», за період 20 липня 2024 року\~ по 16 липня 2025 року, відображено нарахування відсотків, простроченої заборгованості та періодів за які вони були нараховані. ІV. Оцінка Суду. 13. Відповідно до вимог статті 2\~ЦПК України завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі. 14. У відповідності до частини другої статті 11\~ЦК України підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини. 15. Відповідно до статті 12\~ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. 16. В силу вимог ст.13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненнями фізичних чи юридичних осіб, поданими відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності. 17. За правилом ч. 1 ст. 205 ЦК України правочин може вчинятися усно або в письмовій (електронній) формі. 18. Відповідно до частин першої, другої\~статті 207 Цивільного кодексу України\~правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах (у тому числі електронних), у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони, або надсилалися ними до інформаційно-комунікаційної системи, що використовується сторонами. У разі якщо зміст правочину зафіксований у кількох документах, зміст такого правочину також може бути зафіксовано шляхом посилання водному з цих документів на інші документи, якщо інше не передбачено законом. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо воля сторін виражена за допомогою телетайпного, електронного або іншого технічного засобу зв`язку. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). Правочин, який вчиняє юридична особа, підписується особами, уповноваженими на це її установчими документами, довіреністю, законом або іншими актами цивільного законодавства. 19. Відповідно до положень ч. 1\~ст. 626 Цивільного кодексу України, договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. 20. Згідно диспозиції ч. 1\~ст. 628 ЦК України, зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. 21. Частиною 1 ст.638 ЦК України\~визначено, що договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. 22. Із положень ч. 1 ст.634 ЦК України\~слідує, що договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору. 23. Відповідно до ч. 1, 3, 4, 7\~ст.11 Закону України «Про електронну комерцію» №675-VIII від 03.09.2015\~(далі Закон №675),\~пропозиції укласти електронний договір (оферта) має містити істотні умови, передбачені законодавством для відповідного договору, і виражати намір особи, яка її зробила, вважати себе зобов`язаною у разі прийняття. Електронний договір укладається шляхом пропозиції його укласти (оферти) однією стороною та її прийняття (акцепту) другою стороною. Електронний договір вважається укладеним з моменту одержання особою, яка направила пропозицію укласти такий договір, відповіді про прийняття цієї пропозиції в порядку, визначеному частиною шостою цієї статті. Пропозиція укласти електронний договір (оферта) може бути зроблена шляхом надсилання комерційного електронного повідомлення, розміщення пропозиції (оферти) у мережі Інтернет або іншому порядку, передбаченому Цивільним та\~Господарським кодексами України, а також іншими актами Законодавства. Електронний договір, укладений шляхом обміну електронними повідомленнями, підписаний у порядку, визначеному\~ст. 12 цього закону, вважається таким, що за правовими наслідками прирівнюється до договору, укладеного у письмовий формі (ч. 12\~ст. 11 Закону №675). 24.\~Статтею 12 Закону №675\~визначено, що якщо відповідно до акту цивільного законодавства або за домовленістю сторін електронний правочин має бути підписаний сторонами, моментом його підписання є використання: електронного підпису або електронного цифрового підпису відповідно до\~Закону України «Про електронний цифровий підпис»\~за умови використання засобу електронного цифрового підпису усіма сторонами електронного правочину; електронного підпису одноразовим ідентифікатором, визначеним цим Законом; аналога власного підпису (факсимільного відтворення підпису за допомогою засобів механічного або іншого копіювання, іншого аналога власноручного підпису) за письмовою згодою сторін, у якій мають міститися зразки відповідних аналогів власноручних підписів. Отже, електронний підпис призначений для ідентифікації особи, яка підписує електронний документ. 25. Положення\~Закону №675\~передбачають використання як електронного підпису або електронного цифрового підпису відповідно до\~Закону України «Про електронний цифровий підпис», так і електронного підпису одноразовим ідентифікатором, визначеним цим Законом. Електронний цифровий підпис як вид електронного підпису накладається за допомогою особистого ключа та перевіряється за допомогою відкритого ключа. 26. Електронний підпис одноразовим ідентифікатором - це дані в електронній формі у вигляді алфавітно-цифрової послідовності, що додаються до інших електронних даних особою, яка прийняла пропозицію (оферту) укласти електронний договір, та надсилаються іншій стороні цього договору (пункт 6 частини 1\~статті 3 Закону №675). 27. Частинами 1, 2\~ст.1054 ЦК України\~передбачено, що за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. До відносин за кредитним договором застосовуються положення параграфа 1цієї глави, якщо інше не встановлено цим параграфом і не випливає із суті кредитного договору. 28.\~Статтею 1046 ЦК України\~встановлено, що за договором позики одна сторона (позикодавець) передає у власність другій стороні (позичальникові) грошові кошти або інші речі, визначені родовими ознаками, а позичальник зобов`язується повернути позикодавцеві таку ж суму грошових коштів (суму позики) або таку ж кількість речей того ж роду та такої ж якості. Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками. 29. Частиною 1\~ст.1049 ЦК України\~визначено, що позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. 30. Процентна ставка за кредитом може бути фіксованою або змінюваною. Тип процентної ставки визначається кредитним договором (ч.1\~ст.1056-1 ЦК України). 31. Статті\~527,\~530 ЦК України\~визначають, що боржник зобов`язаний виконати свій обов`язок, а кредитор - прийняти виконання особисто, якщо інше не встановлено договором або законом. Якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню в цей строк (термін). 32.\~Статтею 610 ЦК України\~передбачено, що порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). 33. Згідно з ч. 1, 5, 6, 7 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом. Однак, всупереч положенням ч.1\~ст.81 ЦПК України, відповідач не надав суду жодних доказів як неотримання ним в кредит від АТ «Акцент-Банк» грошових коштів згідно Заяви про надання послуг «Швидка готівка» № ABH0CT155101721426930332 від 20 липня 2024 року, так і доказів своєчасного та у повному обсязі виконання її умов, зокрема, сплати заборгованості в розмірі 5471,40 грн. за наданим кредитом (тілом кредиту) та 4096,88 грн. - за процентами. 34. Водночас матеріалами справи підтверджується той факт, що відповідач 20 липня 2024 підписав Заяву про надання послуг «Швидка готівка» № ABH0CT155101721426930332 та цього дня отримав від позивача в кредит грошові кошти в сумі 5500 грн., повернувши позивачу за період з 20.07.2024 до 17.07.2025 лише 431,17 грн. Отже, зважаючи на те, що відповідач [PERSON] не виконав грошове зобов`язання щодо повернення суми кредиту та відсотків за його ним користування згідно умов кредитного договору № ABH0CT155101721426930332 від 20 липня 2024 року, суд дійшов висновку, що позовна заява про стягнення із відповідача заборгованості за кредитним договором у розмірі 9568,28 грн., з яких: 5471,40 грн. заборгованість за наданим кредитом (тілом кредиту) та 4096,88 грн. - заборгованість за процентами, підлягає задоволенню. 35. Щодо позовної вимоги про стягнення з відповідача пені в розмірі 509,85 грн., то суд зазначає про таке. Пунктом 12 Заяви про надання послуги «Швидка готівка»\~№ ABH0CT155101721426930332 від 20 липня 2024 року та у розділі 6 «Додаткова інформація» Паспорта споживчого кредиту «Швидка готівка» від 20 липня 2024 року сторони кредитного договору обумовили, що у випадку порушення клієнтом зобов`язань із погашення заборгованості клієнт сплачує банку пеню у розмірі 0,07% (не менше 1 грн.) від суми простроченої заборгованості по кредиту за кожен день прострочки, при цьому пеня за невиконання зобов`язання щодо повернення кредиту та процентів за ним не може перевищувати подвійної облікової ставки Національного банку України, що діяла у період, за який сплачується пеня, та не може бути більшою за 15 (п`ятнадцять) відсотків суми простроченого платежу. Із розрахунок заборгованості за договором\~№ ABH0CT155101721426930332 від 20 липня 2024 року укладеного мiж АТ «Акцент-Банк та клiєнтом [PERSON] , станом на 17.07.2025, суд встановив, що пеня в розмірі 509,85 грн. нарахована позивачем відповідачу за період з 21.09.2024 до 17.07.2025. 36. Частиною 1\~ст.549 ЦК України\~передбачено, що неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. 37. Водночас ч.1\~ст.550 ЦК України\~встановлено, що право на неустойку виникає незалежно від наявності у кредитора збитків, завданих невиконанням або неналежним виконанням зобов`язання. 38. Проте\~Законом України «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо дії норм на період воєнного стану» від 15.03.2022 №2120-ІХ, серед іншого, внесено зміни до розділу\~Прикінцеві та перехідні положення ЦК України\~та доповнено його пунктом 18 наступного змісту: «У період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування у разі прострочення позичальником виконання грошового зобов`язання за договором, відповідно до якого позичальнику було надано кредит (позику) банком або іншим кредитодавцем (позикодавцем), позичальник звільняється від відповідальності, визначеної\~статтею 625 цього Кодексу, а також від обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за таке прострочення. Установити, що неустойка (штраф, пеня) та інші платежі, сплата яких передбачена відповідними договорами, нараховані включно з 24 лютого 2022 року за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) за такими договорами, підлягають списанню кредитодавцем (позикодавцем)». 39. Тлумачення пункту 18\~Прикінцевих та перехідних положень ЦК України\~свідчить, що законодавець передбачив особливості у регулюванні наслідків прострочення виконання (невиконання, часткового виконання) певних грошових зобов`язань. Така особливість проявляється: 1) у періоді існування особливих правових наслідків. Таким є період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування; 2) в договорах, на які поширюються специфічні правові наслідки.\~Такими є договір позики, кредитний договір, договір про споживчий кредит, тобто договори, відповідно до яких позичальнику було надано кредит (позику) банком або іншим кредитодавцем (позикодавцем); 3) у встановленні спеціальних правових наслідків прострочення виконання(невиконання, часткового виконання). Такі наслідки полягають в тому, що позичальник звільняється від відповідальності, визначеної частиною 2\~статті 625 ЦК, а також від обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за таке прострочення. У разі якщо неустойка (штраф, пеня) та інші платежі, сплата яких передбачена відповідними договорами, нараховані включно з 24.02.2022 за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) за такими договорами, підлягають списанню кредитодавцем (позикодавцем). Тобто в період існування особливих правових наслідків - протягом дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування, до позичальника застосовуються особливі наслідки звільнення від сплати неустойки (штрафу, пені) за прострочення виконання (невиконання, часткового виконання) кредитних зобов`язань. Аналогічний правовий висновок, щодо аналізу п.18\~Прикінцевих та перехідних положень ЦК України, викладений у постанові Верховного Суду від 12.06.2024 у справі № 910/10901/23, який, відповідно до положень ч.4\~ст.263 ЦПК України, судом застосовується під час ухвалення судового рішення у подібній справі. 40. Згідно правового висновку, що викладений у постанові Верховного Суду від 18 жовтня 2023 року в справі № 706/68/23 (провадження № 61-8279св23), дія п.18\~Прикінцевих та перехідних положень\~ЦК України розповсюджується на кредитний договір. 41.\~Указом Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» №64/2022 від 24.02.2022, затвердженого\~Законом України від 24.02.2022 №2102-ІХ, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до п. 20 ч. 1ст. 106\~Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану»\~в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24.02.2022 строком на 30 діб, у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України. Надалі строк дії воєнного стану неодноразово продовжувався і не скасований на час розгляду судом цієї справи. 42. З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що хоч умовами кредитного договору сторони і обумовили нарахування та сплату позичальником пені у розмірі 0,07% (не менше ніж 1 грн.) від суми простроченої заборгованості за кредитом за кожен день прострочки, проте п.18\~Прикінцевих та перехідних положень ЦК України\~позичальники, у період воєнного стану, звільняються від сплати неустойки (штрафу, пені) за прострочення виконання (невиконання, часткового виконання), в тому числі, і в кредитних зобов`язаннях. 43. Водночас суд дійшов висновку про помилковість твердження позивача в частині правових підстав для стягнення із відповідача розміру пені, а саме, що на договори споживчого кредиту, які будуть укладатися після спливу тридцятого дня включно з дня набрання чинності Законом №3498-\~IX (набрав чинності 24.12.2023 р., +30 днів = 23.01.2024), вимога пункту 6 Розділу\~IV Прикінцеві та перехідні положення Закону не поширюється та нарахування пені не забороняється, з огляду на таке. Станом на день укладення між сторонами кредитного договору №ABH0CT155101721426930332 від 20 липня 2025, п.6 Розділу IV «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про споживче кредитування» був викладений у такій редакції:«У разі прострочення споживачем у період з 1 березня 2020 року до припинення зобов`язань за договором про споживчий кредит, укладеним до тридцятого дня включно з дня набрання чинності\~Законом України «Про внесення змін до деяких законів України щодо удосконалення державного регулювання ринків фінансових послуг», у тому числі того, строк дії якого продовжено після набрання чинності\~Законом України «Про внесення змін до деяких законів України щодо удосконалення державного регулювання ринків фінансових послуг», споживач звільняється від відповідальності перед кредитодавцем за таке прострочення. У тому числі, але не виключно, споживач у разі допущення такого прострочення звільняється від обов`язку сплати кредитодавцю неустойки (штрафу, пені) та інших платежів, передбачених договором про споживчий кредит за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) споживачем зобов`язань за таким договором. Забороняється збільшення процентної ставки за користування кредитом з інших причин, ніж передбачені частиною четвертою\~статті 1056-1 Цивільного кодексу України, у разі невиконання зобов`язань за договором про споживчий кредит у період, зазначений у цьому пункті. Дія положень цього пункту поширюється, у тому числі, на кредити, визначені частиною другою\~статті 3 цього Закону. Установити, що неустойка (штраф, пеня) та інші платежі, сплата яких передбачена договором про споживчий кредит, нараховані за період, зазначений у цьому пункті, за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) зобов`язань за таким договором, підлягають списанню кредитодавцем». 44. Проте, Законом України «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо дії норм на період воєнного стану» від 15.03.2022 №2120-ІХ, серед іншого, внесено зміни до розділу\~Прикінцеві та перехідні положення\~ЦК України та доповнено його пунктом 18 наступного змісту: «У період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування у разі прострочення позичальником виконання грошового зобов`язання за договором, відповідно до якого позичальнику було надано кредит (позику) банком або іншим кредитодавцем (позикодавцем), позичальник звільняється від відповідальності, визначеної\~статтею 625 цього Кодексу, а також від обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за таке прострочення. Установити, що неустойка (штраф, пеня) та інші платежі, сплата яких передбачена відповідними договорами, нараховані включно з 24 лютого 2022 року за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) за такими договорами, підлягають списанню кредитодавцем (позикодавцем)». 45. У п.75 постанови Великої Палати Верховного Суду від 22.06.2021 у справі №334/3161/17 (провадження №14-188цс20) зроблено правовий висновок, якщо\~ЦК України\~та інший нормативно-правовий акт, що має юридичну силу\~закону України, містять однопредметні норми, що мають різний зміст, то пріоритетними є норми\~ЦК України. 46. Відтак до спірних правовідносин підлягають застосуванню саме положення п.18 «Прикінцеві та перехідні положення» ЦК України, а не п.6Розділу IV «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про споживче кредитування». 47. У зв`язку із викладеним, суд дійшов висновку, що у задоволенні позовної вимоги про стягнення пені в розмірі 509,85 грн. слід відмовити. 48. З огляду на викладене суд дійшов висновку, що позовні вимоги АТ «Акцент-Банк» до відповідача [PERSON] підлягають задоволенню частково в розмірі 9568,28 грн., з яких: 5471,40 грн. - заборгованість за наданим кредитом (тілом кредиту) та 4096,88 грн. - заборгованість за процентами. У іншій частині позовні вимоги слід залишити без задоволення. VІ. Розподіл судових витрат між сторонами. 49. Відповідно до\~ст.141 ЦПК України\~судовий збір\~покладається на\~сторони пропорційно\~задоволених позовних\~вимог,\~оскільки позивачем\~при подачі\~позову було\~сплачено 2422,40\~грн.\~судового збору,\~тому суд\~вважає,\~що з\~відповідача в\~користь позивача слід стягнути судовий збір в сумі 2299,85 грн., виходячи з розрахунку: 9568,28 х 2422,40 : 10078,13 = 2299,85. З цих підстав,

Outcome: approved