Jurisdiction: civil
Date: 2025-09-17 00:00:00

Короткий зміст позовних вимог та узагальнені доводи відповідача У липні 2025 року [PERSON] через адвоката Дерев`янко І. О. звернулася до суду з позовною заявою до [PERSON] про розірвання шлюбу. Позовна заява мотивована тим, що 14 листопада 2008 року між сторонами укладено шлюб, у шлюбі народились діти: син [PERSON] , [INFO] , дочка [PERSON] , [INFO] . Подружнє життя з відповідачем не склалося. Відносини між позивачем та відповідачам погіршились, у сім`ї почалися постійні непорозуміння, не могли дійти спільної думки у вирішенні важливих питань. Нажаль сімейні відносини не склалися, у зв`язку з чим позивач вбачала відсутність спільних інтересів з чоловіком, різні погляди на життя, відсутність взаєморозуміння. З 15 жовтня 2022 року сторони перестали вести спільне господарство, спільний бюджет, не пов`язані спільним побутом та не мають подружніх відносин тощо, стали проживати окремо. Сім`я фактично розпалася, стосунки відновленню не підлягають, сторони втратили спільну мову, а також між сторонами повністю втрачено почуття любові одне до одного, наразі мають різні погляди на сімейні, духовні та матеріальні цінності. [PERSON] примирення не бажає. На підставі\~викладеного [PERSON] просила розірвати шлюб між нею та [PERSON] , зареєстрований Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Солом`янського районного управління юстиції у місті Києві, про що 14 листопада 2008\~року складено актовий запис №\~1885, стягнути з відповідача судові витрати, після розірвання залишити позивачу прізвище « [PERSON] ». У встановлений судом строк відповідач відзиву на позовну заяву не подав. Рух справи 25 липня 2025 року представник [PERSON] адвокат Дерев`янко І. О., звернулася до суду з позовною заявою до [PERSON] про розірвання шлюбу. Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 29 липня 2025 року справу № 539/3740/25 передано судді Пилипчуку М. М. Суддя з метою визначення підсудності не пізніше наступного дня з дня отримання\~\~\~заяви про видачу судового наказу перевіряє зазначене у заяві місцезнаходження боржника за відомостями, внесеними до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань (частина четверта статті\~165\~ЦПК України). Згідно з відповіддю з Єдиного державного реєстру від 30 липня 2025 року №\~1617528 [PERSON] , [INFO] , зареєстрований у квартирі [ADDRESS] . Ухвалою Лубенського міськрайонного суду Полтавської області від 04 серпня 2025\~року позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі\~\~\~\~та\~\~\~\~призначено її за правилами спрощеного позовного провадження з викликом\~\~сторін на\~\~02\~\~вересня 2025 року, надано відповідачу строк для подання відзиву на позов, а позивачу відповіді на відзив, відповідачу заперечення на відповідь на відзив. 14 серпня 2025 року від представника [PERSON] адвоката Дерев`янко І. О. до суду надійшло клопотання про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції. Ухвалою Лубенського міськрайонного суду Полтавської області від 22 серпня 2025 року клопотання задоволено. 02 вересня 2025 року у зв`язку з першою неявкою відповідача, щодо якого відсутні докази про вручення судової повістки про виклик до суду, судове засідання відкладено на 18 вересня 2025 року. Сторони у судове засідання 18 вересня 2025 року не з`явилися, були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового засідання. Клопотань та заяв на адресу суду від сторін не надходило. Судові повістки були направлені відповідачу на поштову адресу за його зареєстрованим місцем проживання. Вказані обставини підтверджені рекомендованими повідомленнями про вручення поштового відправлення. Докази того, що відповідач на виконання вимог статті 131 ЦПК України повідомляв суд про зміну адреси місцезнаходження, в матеріалах справи відсутні. Крім того, відповідачу направлено повідомлення про дату, час і місце судового засідання на номер телефону, повідомлений\~позивачем, що підтвердження довідкою суду про доставку повідомлення. Суд вважає, що відповідач не з`явився в судові засідання без поважних причин, причину неявки суду не повідомив, про дату, час і місце судових засідань був повідомлений належним чином. Лубенський міськрайонний суд Полтавської області 18 вересня 2025 року постановив ухвалу про проведення у справі заочного розгляду справи та ухвалення заочного рішення. У зв`язку з неявкою у судове засідання всіх учасників справи, відповідно до частини другої статті 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Фактичні обставини, встановлені судом Суд встановив, що 14 листопада 2008 року між [PERSON] та [PERSON] укладено шлюб, про що Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Солом`янського районного управління юстиції у місті Києві складено відповідний актовий запис №\~1885. Відповідно до свідоцтв про народження сторони у справі є батьками [PERSON] , [INFO] (серія [NUMBER] ) та [PERSON] , [INFO] (серія [NUMBER] ). Позивач вказує, що сімейне життя не склалося через те, що між сторонами зникло взаєморозуміння, вказувала, що сімейні відносини між сторонами як подружжям фактично припинені, сторони проживають окремо, спільний побут та бюджет відсутній, до примирення не прагне. Мотиви, з яких виходить суд, та застосовані норми права Відповідно до абзацу 3 частини другої статті 1 Сімейного кодексу України (далі СК\~України) регулювання сімейних відносин здійснюється цим Кодексом з метою побудови сімейних відносин на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, взаємодопомоги і підтримки. Згідно з частиною першою статті 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Шлюб не може бути підставою для надання особі пільг чи переваг, а також для обмеження її прав та свобод, які встановлені Конституцією і законами України (частина друга статті 36 СК України). Дружина та чоловік мають рівне право на повагу до своєї індивідуальності, своїх звичок та уподобань (стаття 51 СК України). Відповідно до частин першої та третьої статті 55 СК України дружина та чоловік зобов`язані спільно піклуватися про побудову сімейних відносин між собою та іншими членами сім`ї на почуттях взаємної любові, поваги, дружби, взаємодопомоги. Дружина та чоловік відповідальні один перед одним, перед іншими членами сім`ї за свою поведінку в ній. Згідно частини другої статті 104 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання. Шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до статті 110 цього Кодексу (частина третя статті\~105\~СК України). Проголошена Конституцією України охорона сім`ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей. Позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя (стаття\~110 СК України). Відповідно до частини другої статті 112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. Позивач скористався даним правом та звернулася до суду з цим позовом, наполягає на розірванні шлюбу. Збереження шлюбу можливе за наявності почуттів взаємної любові та поваги, взаємодопомоги та підтримки, тобто на тому, що є моральною основою шлюбу, а позивач не має намір зберігати шлюб з відповідачем. Проголошена Конституцією України охорона сім`ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей. Із цією метою суди повинні уникати формалізму при вирішенні позовів про розірвання шлюбу, повно та всебічно з`ясовувати фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу. За змістом частини другої статті 114 СК України у разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу. Частиною третьою статті 115 СК України визначено, що розірвання шлюбу, здійснене органами державної реєстрації актів цивільного стану, засвідчується Свідоцтвом про розірвання шлюбу, зразок якого затверджує Кабінет Міністрів України. Документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили. Задовольняючи позов про розірвання шлюбу, суд має виходити з того, що добровільність шлюбу є однією з основних його засад. Під шлюбом слід розуміти\~\~сімейний союз, при цьому слово «сімейний» засвідчує, що шлюб створює сім`ю, а слово «союз» підкреслює договірну природу шлюбу, яка зумовлює його добровільний характер. Шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Шлюб\~\~припиняється внаслідок його розірвання. Розірвання шлюбу засвідчує стійкий розлад подружніх стосунків. Позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя. Для поваги до права дружини або чоловіка на пред`явлення вимоги про розірвання шлюбу потрібен прояв другим з подружжя власної гідності, поваги до себе. Верховний Суд у постанові від 08 березня 2023 року у справі № 127/16963/22-ц виклав висновок про те, що «заходи для примирення подружжя вживаються судом за таких умов: це не суперечить моральним засадам суспільства; існують об`єктивні обставини, які свідчать, що такі заходи можуть бути дієвими, тобто такими, що можуть призвести до примирення сторін; застосовані заходи для примирення подружжя, якщо вони мають наслідком зупинення провадження у справі, не повинні суперечити загальним\~засадам цивільного судочинства та не порушувати розумність строків розгляду справ». Оскільки шлюбні відносини між подружжям припинені, наміру їх відновлювати\~\~\~у\~\~сторін не має, суд вважає, що збереження сім`ї є неможливим, відповідно, наявні правові підстави для задоволення позовних вимог та розірвання шлюбу між подружжям. Відповідно до статті 113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Оскільки позивач при реєстрації шлюбу змінила прізвище, у поданій до суду заяві вказувала, що має намір залишити прізвище « [PERSON] », то вона має право залишити це прізвище після розірвання шлюбу відповідно до зазначеної норми матеріального права. Вибір прізвища при розірванні шлюбу є правом особи. Висновки за результатами розгляду позовних вимог Дослідивши матеріали справи, суд дійшов до висновку, що заявлений позов є законним, обґрунтованим і таким, що підлягає задоволенню в повному обсязі. Враховуючи принцип безпосередності судового розгляду, рішення обґрунтоване доказами, одержаними у визначеному законом порядку та дослідженими у судовому засіданні, в якому ухвалюється рішення. Щодо розподілу судових витрат Згідно з пунктом 1 частини другої статті 141 ЦПК України у разі задоволення позову судові витрати покладаються на відповідача. Оскільки позовні вимоги задоволено у повному обсязі, то суд відповідно до статті\~141 ЦПК України стягує з відповідача на користь позивача витрати зі сплати судового збору у розмірі 1\~211,20 грн. На підставі викладеного,

Outcome: approved