Jurisdiction: civil
Date: 2025-09-10 00:00:00

У липні 2025 року Акціонерне товариство Універсал Банк (надалі - АТ Універсал Банк) звернувся до суду з позовом до\~\~відповідача. В обґрунтування позовних вимог посилались на те, що 05 квітня 2024 року відповідач встановив мобільний додаток monobank це мобільний банк в рамках якого відкриваються поточні рахунки клієнтам, спеціальним платіжним засобом яких є платіжні картки monobank. Особливістю цього проекту є те, що банківське обслуговування здійснюється дистанційно без відділень. Пройшовши реєстрацю та надавши один із пакетів документів відповідач підписав анкету-заяву клієнта до договору про надання банківських послуг monobank шляхом застосування цифрового власноручного підпису. На підставі укладеного договору відповідач отримав кредит у розмірі 8\~000 грн. у вигляді встановленого кредитного ліміту на платіжну картку № [NUMBER] . Сторони погодилися, що Банк має право на власний розсуд переглядати ліміт до використання в межах суми Ліміту (п.5.3 Розділу ІІ Умов). Клієнт зобов`язаний щомісяця сплачувати щомісячний мінімальний платіж в розмірі та в термін, зазначені у мобільному додатку. При несплаті такого платежу Клієнт повинен сплатити штраф згідно з Тарифами (п.5.11 Розділу ІІ Умов). АТ Універсал Банк свої зобов`язання за Договором виконав у повному обсязі, надав відповідачу можливість розпоряджатися кредитними коштами на умовах передбачених договором та в межах встановленого кредитного ліміту. Відповідач не надав своєчасно банку грошові кошти для погашення заборгованості за кредитом, відсотками, а також іншими витратами відповідно до умов договору і у відповідача виникло прострочення зобов`язання із сплати щомісячного платежу за договором понад 90 днів у зв`язку з чим відбулось порушення зобов`язань, вся заборгованість за кредитом стала простроченою. 27 грудня 2024 року банк направив відповідачу повідомлення пуш про істотне порушення умов договору та про необхідність погасити суму заборгованості, проте відповідач на контакт не виходив, не вчиняв жодних дій для погашення заборгованості. Станом на 03 квітня 2025 року заборгованість відповідача за кредитним договором становить 12779,41 грн., в тому числі загальний залишок заборгованості за наданим кредитом (тілом кредиту) 8027,68 грн., заборгованість за пенею 2427,06 грн., заборгованість за порушення грошового зобов`язання 2324,67 грн., які позивач просить стягнути з відповідача на свою користь, а також стягнути з відповідача судові витрати по справі, які складаються зі сплати судового збору у розмірі 3028 грн. Ухвалою суду від 11 липня 2025 року відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін. Відповідачу надіслано копію позовної заяви з додатками разом з ухвалою про відкриття провадження на зареєстроване місце проживання, проте відповідач правом надання відзиву не скористалась, заяв із запереченнями щодо розгляду справи в порядку спрощеного провадження, а також клопотань про розгляд справи з викликом сторін, до суду не направляла. Відповідно до ч.5 ст.279 ЦПК України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. Справа розглядається за відсутності учасників справи, тому у відповідності до\~ч.2 ст.247 ЦПК України\~фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив такі фактичні обставини та відповідні їм правовідносини. Судом встановлено, що 05 квітня 2024 року відповідач підписала Анкету-заяву до договору про надання банківських послуг, у якій просила відкрити поточний рахунок в АТ Універсал Банк у гривні на її ім`я [NUMBER] та встановити кредитний ліміт на суму, зазначену у мобільному додатку (а.с.11). У разі виходу з пільгового періоду, що складає до 62 календарних днів, на кредит буде нараховуватися процентна ставка 3,1 % на місяць з першого дня користування кредитом. Відповідач погодилась із тим, що анкета-заява разом із Умовами і правилами обслуговування АТ Універсал Банк при наданні банківських послуг щодо продуктів «monobank» i «Universal Bank», таблицею обчислення вартості кредиту і паспортом споживчого кредиту, що розміщені за посиланням www.monobank.ua/terms, тарифами, що розміщені за посиланням www.monobank.ua/rates складають договір про надання банківських послуг. Відповідач взасвідчує генерацію ключової пари удосконаленого електронного підпису з особистим ключем і відповідним йому відкритим ключем, що буде використовуватись для вчинення правочинів та платіжних операцій (п.4 анкети-заяви). Погодилась з тим, що невід`ємною частиною анкети-заяви є запевнення клієнта до договору, з підписанням якого в мобільному додатку договір набуває чинності (п.5 анкети-заяви. З запевнення клієнта до договору про надання банківських послуг monobank, відповідач визнала, що УЕП є аналогом власноручного підпису та його накладення має рівнозначні юридичні наслідки із власноручним підписом на документах на паперових носіях (а.с.14-15). Також, відповідачем електронним підписом підписано паспорт споживчого кредиту Чорної картки monobank, де вказані основні умови кредитування з урахуванням побажань клієнта: тип кредиту поновлювальна кредитна лінія (ліміт) з пільговим періодом використання, сума/ліміт кредиту від 0 до 500 00 грн., строк кредитування (строк дії кредитної лінії) 25 років з правом автоматичного продовження, мета отримання кредиту на споживчі потреби, спосіб та строк надання кредиту кредитні кошти надаються клієнту у вигляді суми кредитного ліміту на споживчі потреби на платіжній картці клієнта, що відкрита у банку на підставі укладеного договору про надання банківських послуг, строк протягом одного дня (максимальний строк); інформацію щодо реальної річної процетної ставки та орієнтовної загальної вартості кредиту для споживача: процента ставка пільгова процента ставка становить 0,00001 %, базова процентна ставка становить 3,1 % в місяць (37,2 % річних),тип процентної ставки фіксована, порядок зміни змінюваної процетної ставки не передбачено, комісія за зняття готівки на суму, що перевищує залишок власних коштів у банкоматах і пунктах видачі готівки будь-яких український та закордонних банків, а також за операції з quasi-валютою за картою monobank 4 % від суми зняття, загальні витрати за кредитом 36668,07 (розраховано, виходячи з суми кредитного ліміту 100\~000 грн., погашення якого відбувалось впродовж 12 місяців), орієнтовна загальва вартість кредиту для споживача за весь строк кокристування кредитом (у т.ч. тіло кредиту, відсотки, комісії та інші платежі) 136668,07 грн. (розраховано, виходячи з суми кредитного ліміту 100\~000 грн., погашення якого відбувалось впродовж 12 місяців), реальна річна процентна ставка 44,26 % річних, якщо в пільговому періоді то 0 %; порядок повернення кредиту щомісяця до останнього дня місяця, наступного за звітним, у розмірі 4 % від заборгованості (не менше 100 грн., але не більше залишку заборгованості); штрафи, додаткову інформацію тощо (а.с.15 зворот, 16). Згідно довідки АТ Універсал Банк, відповідачу було видано картку з № [NUMBER] (рахунок [NUMBER] ), яка є активною до березня 2029 року (а.с.18). Згідно довідки АТ Універсал Банк, розмір встановленого кредитного ліміту відповідача через мобільний застосунок за договором про надання банківських послуг monobank від 05 квітня 2024 року за карткою № [NUMBER] становить 8 000 грн. (а.с.19). Положеннями частини 1\~статті 6 ЦК України\~визначено, що сторони мають право укласти договір, який не передбачений актами цивільного законодавства, але відповідає загальним засадам цивільного законодавства. За змістом норм\~ст.627 ЦК України, відповідно до\~статті 6 цього Кодексу\~сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього\~Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості. У частинах першій, третій\~статті 509 ЦК України\~визначено, що зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (у тому числі сплатити гроші), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання має ґрунтуватися на засадах добросовісності, розумності та справедливості. За змістом статей\~626,\~628\~ЦК\~України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Частиною першою\~статті 638 ЦК України\~встановлено, що істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. За змістом ст.634 ЦК договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору. У\~статті 526 ЦК України\~передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього\~Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог\~відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Відповідно до\~статті 1046 ЦК України, за договором позики одна сторона (позикодавець) передає у власність другій стороні (позичальникові) грошові кошти або інші речі, визначені родовими ознаками, а позичальник зобов`язується повернути позикодавцеві таку ж суму грошових коштів (суму позики) або таку ж кількість речей того ж роду та такої ж якості. Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками. Відповідно до частини першої статті 1048 ЦК України позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів,їх розмір визначається нарівні облікової ставки Національного банку України.\~У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики. Згідно зі статтею 1049 згаданого Кодексу позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками. На підставі ст.610 ЦК порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання. Відповідно до ст.625 ЦК боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Відповідно до \~Закону України Про електронну комерцію № 675-VIII від 03 вересня 2015 року, який набрав чинності 30 вересня 2015 року, на законодавчому рівні встановлено порядок укладення договорів в мережі, спрощено процедуру підписання договору та надання згоди на обробку персональних даних. У\~статті 3 вказаного Закону\~визначено, що електронний договір - це домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав і обов`язків та оформлена в електронній формі. Відповідно до частини 3\~статті 11 зазначеного Закону\~електронний договір укладається шляхом пропозиції його укласти (оферти) однією стороною та її прийняття (акцепту) другою стороною. Пропозиція укласти електронний договір (оферта) може бути зроблена шляхом надсилання комерційного електронного повідомлення, розміщення пропозиції (оферти) у мережі Інтернет або інших інформаційно-телекомунікаційних системах (частина 4 статті 11 Закону). Відповідь особи, якій адресована пропозиція укласти електронний договір, про її прийняття (акцепт) може бути надана шляхом: надсилання електронного повідомлення особі, яка зробила пропозицію укласти електронний договір, підписаного в порядку, передбаченому\~статтею 12 цього Закону; заповнення формуляра заяви (форми) про прийняття такої пропозиції в електронній формі, що підписується в порядку, передбаченому\~статтею 12 цього Закону; вчинення дій, що вважаються прийняттям пропозиції укласти електронний договір, якщо зміст таких дій чітко роз`яснено в інформаційній системі, в якій розміщено таку пропозицію, і ці роз`яснення логічно пов`язані з нею (частина 6\~статті 11 вказаного Закону). Електронний договір, укладений шляхом обміну електронними повідомленнями, підписаний у порядку, визначеному\~статтею 12 цього Закону, вважається таким, що за правовими наслідками прирівнюється до договору, укладеного у письмовій формі - частина 12\~статті 11 Закону № 675-VIII. Статтею 12 вказаного Закону\~визначено, що якщо відповідно до акта цивільного законодавства або за домовленістю сторін електронний правочин має бути підписаний сторонами, моментом його підписання є використання: електронного підпису або електронного цифрового підпису відповідно до\~Закону України "Про електронний цифровий підпис", за умови використання засобу електронного цифрового підпису усіма сторонами електронного правочину; електронного підпису одноразовим ідентифікатором, визначеним цим Законом; аналога власноручного підпису (факсимільного відтворення підпису за допомогою засобів механічного або іншого копіювання, іншого аналога власноручного підпису) за письмовою згодою сторін, у якій мають міститися зразки відповідних аналогів власноручних підписів. Як вбачається із підписаної анкети-заяви відповідач визнала, що УЕП є аналогом власноручного підпису та його накладення має рівнозначні юридичні наслідки із власноручним підписом на документах на паперових носіях. Після підписання кредитного договору у сторін виникли взаємні права та обов`язки, зокрема, у банку виникло зобов`язання надати кредитні кошти відповідачу, а у відповідача виникло зобов`язання оплачувати послуги банку, що виникають в результаті використання платіжних карток згідно Тарифів та повернути кредит. У відповідності до ч.3 ст.12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно ч.1 ст.76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Згідно ч.6 ст.81 ЦПК України, доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Із наданої позивачем виписки по рахунку (а.с.10) вбачається, що відповідач отримавши кредитні кошти, не виконала взятого на себе обов`язку зі своєчасного повернення грошових коштів в повному обсязі та сплати відсотків за користування кредитними коштами, а тому повинна нести цивільно-правову відповідальність за невиконання кредитного зобов`язання. Відповідно до розрахунку заборгованості (а.с.8), наданого позивачем, який перевірений судом та не спростований відповідачем, встановлено, що відповідач користувалась кредитними коштами, періодично погашала заборгованість за кредитом і станом на 03 квітня 2025 року відповідач має непогашену заборгованість у розмірі 8027,68 грн. - за тілом кредиту та 2324,67 грн. за порущуення грошового зобов`язання, всього на суму 10352,35 грн., яка підлягає стягненню з відповідача на користь позивача. Щодо позовних вимог про стягнення з відповідача пені, суд зазначає наступне Частиною 1,\~3\~статті\~549\~ЦК\~України\~визначено,\~що\~неустойкою\~(штрафом,\~пенею)\~є\~грошова\~сума або\~інше\~майно,\~які\~боржник\~повинен передати\~кредиторові\~у\~разі порушення\~боржником\~зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання. При цьому, відповідно до пункту 18\~Прикінцевих та перехідних положень Цивільного кодексу України\~у період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування у разі прострочення позичальником виконання грошового зобов`язання за договором, відповідно до якого позичальнику було надано кредит (позику) банком або іншим кредитодавцем (позикодавцем), позичальник звільняється від відповідальності, визначеної\~статтею 625 цього Кодексу, а також від обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за таке прострочення. Установити, що неустойка (штраф, пеня) та інші платежі, сплата яких передбачена відповідними договорами, нараховані включно з 24 лютого 2022 року за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) за такими договорами, підлягають списанню кредитодавцем (позикодавцем). Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 Про введення воєнного стану в Україні\~установлено з 24 лютого 2022 року на всій території України воєнний стан, строк дії якого неодноразово продовжувався і триває на теперішній час. Позивачем не враховано вищевказаних\~перехідних положень ЦК України\~та протиправно здійснено розрахунок пені за період з листопада 2024 року по січень 2025 року, у зв`язку із чим суд дійшов висновку, що позовні вимоги в частині стягнення з відповідача пені у розмірі 2427,06 грн. задоволенню не підлягають. Відповідно до\~ст.133 ЦПК України\~судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Враховуючи зазначене, суд вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь позивача витрати по сплаті судового збору пропорційно до задоволених позовних вимог в розмірі 2452,92 грн., виходячи з розрахунку (10352,35 грн. * 3028 грн. / 12779,41 грн.). У відповідності до ст.ст.207,\~526,\~530,\~549,\~551,\~626,\~628,\~638,\~1054,\~1056-1 ЦК України,

Outcome: partial