Jurisdiction: civil
Date: 2025-09-18 00:00:00

У вересні 2024 року до суду з позовом звернувся адвокат Кривонос А.І. в інтересах [PERSON] до Кропивницької міської ради про визнання права власності в порядку спадкування, просив суд визнати за [PERSON] право власності на двокімнатну квартиру, загальною площею 37,8 кв.м., яка розташована за адресою: [ADDRESS] , в порядку спадкування за законом після смерті [PERSON] , померлого [INFO] . В обґрунтування позову зазначено, що [INFO] помер двоюрідній брат позивача [PERSON] , [INFO] , який був зареєстрований та проживав за адресою: [ADDRESS] . Разом з ним з 2008 року проживав та був зареєстрований позивач, який здійснював постійний догляд за спадкодавцем (інвалід 3 групи) та провів його поховання. У відповідності до спадкової справи № 7/2023, яка знаходиться в провадженні приватного нотаріуса Кропивницького міського нотаріального округу Рижкової Т.В., єдиним спадкоємцем за законом після смерті [PERSON] є позивач. Після його смерті залишилось майно: квартира за [ADDRESS] , загальною площею 37,5 кв.м., що належала спадкодавцю на підставі свідоцтва про право власності на житло № [NUMBER] , виданого Кіровоградською міською радою 31 січня 2005 року. 06 вересня 2024 року позивач звернувся до приватного нотаріуса із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом на зазначене майно. Проте, в зв`язку з тим, що у поданих позивачем до нотаріальної контори документах щодо родинних зв`язків із померлим та зробленими нотаріусом запитами в компетентні органи (ДРАЦС, державний архів) встановлено розбіжності в написанні імен та по батькові дідуся і бабусі, які є спільними для спадкодавця і позивача, нотаріусом винесено постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії та запропоновано звернутися до відповідного суду для вирішення питання щодо визнання права власності на нерухоме майно в судовому порядку. Ухвалою судді Кіровського районного суду м. Кіровограда Павелко І.Л.\~ від 27 вересня 2024 року по справі відкрито провадження в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче засідання. Ухвалою судді від 27 вересня 2024 року витребувано від приватного нотаріуса Кропивницького міського нотаріального округу Рижкової Т.В. належним чином завірену копію заведеної спадкової справи № 7/2023, після смерті [PERSON] 21 жовтня 2024 року до суду від представника Кропивницької міської ради надійшов відзив на позовну заяву. Вказано, що факт родинних зв`язків між [PERSON] та [PERSON] не підтверджено згідно з чинним законодавством. Вважає, заяву такою, що не підлягає задоволенню у зв`язку з неналежним способом захисту прав, а справу щодо встановлення факту родинних відносин такою, що не може бути розглянута в порядку позовного провадження. 17 грудня 2024 року до суду від представника позивача, адвоката Кривоноса А.І. надійшла заява про збільшення позовних вимог. Просив суд викласти позовні вимоги в наступній редакції: визнати юридичний факт, що [PERSON] , [INFO] , є двоюрідним братом [PERSON] , [INFO] , який помер [INFO] ; визнати за [PERSON] право власності на двокімнатну квартиру, загальною площею 37,8 кв.м., яка розташована за адресою: [ADDRESS] , в порядку спадкування за законом після смерті [PERSON] , померлого [INFO] . Ухвалою суду від 16 січня 2025 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті. Відповідно до Розпорядження керівника апарату Фортечного районного суду міста Кропивницького № 732 від 07 травня 2025 року призначено повторний автоматизований розподіл цивільної справи № 404/8597/24, номер провадження 2/404/2364/24, у зв`язку із звільненням судді [PERSON] з посади судді Фортечного районного суду міста Кропивницького за рішенням Вищої ради правосуддя від 06 травня 2025 року. Згідно протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями визначено суддю\~ Іванову Н.Ю. для розгляду цивільної справи за позовом [PERSON] до Кропивницької міської ради про визнання права власності в порядку спадкування з єдиним унікальним номером судової справи № 404/8597/24, номер провадження 2/404/2364/24. Ухвалою судді від 19 травня 2025 року справу прийнято до провадження, призначено судове засідання. У судовому засіданні представник позивача, адвокат Кривонос А.І. підтримав позовні вимоги та просив суд їх задовольнити. Представник відповідача у судове засідання надав клопотання про відкладення розгляду справи. Суд не вбачає підстав для задоволення клопотання представника відповідача щодо відкладення судового засідання на іншу дату та вирішив проводити розгляд справи за наявними матеріалами справи. Суд також зазначає, що явку представника відповідача суд обов`язковою не визнавав, представником відповідача подано відзив на позовну заяву, у якому викладено позицію щодо даного позову, відкладення розгляду справи призведе до порушення розумних строків розгляду справи та затягування судового процесу. Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає частковому задоволенню. Судом установлено, що [INFO] помер [PERSON] , [INFO] . Наведене підтверджується свідоцтвом про смерть. Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина, до складу якої входить нерухоме майно: квартира за [ADDRESS] , загальною площею 37,5 кв.м., що належала спадкодавцю на підставі свідоцтва про право власності на житло № [NUMBER] , виданого Кіровоградською міською радою 31 січня 2005 року. Установлено, що 18 квітня 2023 року [PERSON] звернувся із заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] до приватного нотаріуса Кропивницького міського нотаріального округу. З матеріалів наданої суду спадкової справи № 7/2023 до майна померлого [PERSON] вбачається, що нотаріус надала постанову позивачу про відмову у вчиненні нотаріальної дії. Підставами відмови вказано те, що неможливо встановити факт родинних відносин між [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] , померлого [INFO] тому, видача свідоцтва про право на спадщину за законом, затримується до встановлення факту родинних відносин. Наведене є перешкодою для оформлення спадщини. Батько [PERSON] [PERSON] , [INFO] , помер [INFO] , матір позивача [PERSON] , [INFO] , були рідними братом та сестрою. Згідно архівного акту про народження № 871 [PERSON] , [INFO] , батьком значиться « [PERSON] » (на російській мові), віком 25 років, а матір`ю « [PERSON] » (на російській мові), віком 22 роки.\~ Згідно архівного акту про народження « [PERSON] », [INFO] , батьком значиться « [PERSON] », віком 31 рік, а матір`ю « [PERSON] », віком 27 років. Згідно архівного акту про смерть № 53 від 08 січня 1979 року, [PERSON] , [INFO] , помер [INFO] у віці 66 років в місті Кіровоград. Згідно архівного акту про смерть № 2690 від 29 вересня 1999 року, [PERSON] , [INFO] , померла [INFO] у віці 84 років в місті Кіровоград. Таким чином, в написанні імені матері [PERSON] та [PERSON] та по батькові [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , а також батька [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] наявні розбіжності. Розбіжності в написанні відбулися у зв`язку з перекладом з російської мови на українську мову. Згідно зі ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, а також на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Юридичні факти це обставини чи факти, з якими норми права пов`язують виникнення, зміну або припинення правовідносин. Частиною 1 ст. 315 ЦПК України передбачено перелік юридичних фактів, які можуть бути встановлені у судовому порядку. Пунктом 1 ч. 1 вказаної статті передбачено, що суд розглядає справу про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами. Встановлення фактів, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб в судовому порядку можливо лише тоді, коли чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення. Суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання свідоцтва про право на спадщину Із системного аналізу ч. 6 ст. 294, ст. 315 ЦПК України вбачається, що за наявності спору про право суд в порядку позовного провадження може розглядати справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення, в тому числі й факти родинних відносин, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення або особа не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факти, що мають юридичне значення. Відповідно до п. 7 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» № 5 від 31.03.1995 року суд не може відмовити в розгляді заяви про встановлення факту родинних відносин з мотивів, що заявник може вирішити це питання шляхом встановлення неправильності запису в актах громадянського стану. Відповідно до постанови Верховного Суду від 02.05.2023 року у справі № 522/4711/17 зроблено висновок, що справи про спадкування повинні розглядатися судами за правилами позовного провадження, якщо особа звертається до суду з вимогою про встановлення фактів, що мають юридичне значення, які можуть вплинути на спадкові права й обов`язки інших осіб та (або) за наявності інших спадкоємців і спору між ними. У постанові Верховного Суду від 03.11.2021 року у справі № 691/1237/20 також зазначено, що вимоги про встановлення факту родинних відносин та визнання права власності в порядку спадкування можуть розглядатися судом разом у межах позовного провадження. Отже, суд розглядає вимоги про встановлення факту родинних відносин в позовному провадженні, оскільки позивач одночасно звернувся до суду з позовом про визнання права власності на спадкове майно в порядку спадкування за законом. Позивачем надані належні, допустимі та достовірні письмові докази, які достатні для висновку про обґрунтованість та доведеність вимог про встановлення факту родинних відносин, зокрема стосовно того, що [PERSON] , [INFO] , є двоюрідним братом [PERSON] , [INFO] , який помер [INFO] . Однак, суд не вбачає підстав для задоволення іншої частини позовних вимог про визнання права власності на нерухоме майно, в порядку спадкування, виходячи з наступного. Відповідно до ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Згідно ст. 1218 ЦК України, до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Згідно ч.1 ст.1268 ЦК України спадкоємець за заповітом або за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Визнання права власності на спадкове майно в судовому порядку є винятковим способом захисту, що має застосовуватися, якщо існують перешкоди для оформлення спадкових прав у нотаріальному порядку (лист Вищого Спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 № v-753740-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування»). Судом досліджено матеріали спадкової справи, заведеної після померлого [PERSON] . Як було зазначено вище, позивач звернувся до приватного нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, після чого було відкрито спадкову справу\~ та в подальшому, нотаріусом надано постанову з роз`ясненням про необхідність підтвердження родинних відносин, оскільки існують розбіжності. Компетенція нотаріальних органів відповідно до ст. 34 Закону України «Про нотаріат» передбачає вчинення таких нотаріальних дій, як вжиття заходів щодо охорони спадкового майна; видача свідоцтва про право на спадщину (або в її межах прийняття відмови від прийняття спадщини); посвідчення факту, що фізична чи юридична особа є виконавцем заповіту; оголошення секретного заповіту та ін. Суд під час розгляду спадкових справ не має вирішувати правові питання, що становлять собою нотаріальну компетенцію. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину, вимоги про визнання права на спадщину судовому розгляду не підлягають, оскільки суд не може розглядати у позовному провадженні безспірні справи. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження (ч. 2 п. 23 постанови Пленуму Верховного Суду № 7 від 30.05.2008 «Про судову практику у справах про спадкування»). Встановленим є те, що єдиною перешкодою для оформлення спадкових прав щодо майна померлого була розбіжність у написаннях прізвищ і імен осіб, які перебували в родинних відносинах із спадкодавцем. Нотаріус рекомендувала спадкоємцю звернутися до суду для встановлення факту родинних відносин. Та в рамках даної справи, судом було встановлено факт родинних відносин, зокрема, що [PERSON] , [INFO] , є двоюрідним братом [PERSON] , [INFO] , який помер [INFO] , а тому позивач може звернутися до нотаріальної контори та продовжити оформляти свої спадкові права. Позовні вимоги в частині визнання права власності на спадкове майно є передчасними. А тому суд вважає за необхідне відмовити позивачу у задоволенні позову в частині визнання права власності на спадкове майно в порядку спадкування за законом. При таких обставинах суд вважає, що позов підлягає частковому задоволенню. На підставі викладеного,

Outcome: partial