Jurisdiction: civil
Date: 2025-09-18 00:00:00

[PERSON] , в інтересах якоїм діє адвокат Людва О.А., звернулася до суду з позовом, в якому просить стягнути з відповідача\~\~ [PERSON] на її корить неустойку (пеню) за прострочення сплати аліментів на утримання неповнолітньої дитини, індексації аліментів. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що на підставі рішення Луцького міськрайонного суду Волинської області від 28.11.2019 з відповідача стягуються аліменти на утримання неповнолітньої дитини: [PERSON] , [INFO] , у твердій грошовій сумі в розмірі 2000 грн. щомісячно, але не менше, ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, до досягнення дитиною повноліття. Оскільки відповідач не виконує рішення суду, у відповідача утворилась заборгованість зі сплати аліментів, яка станом на 01.03.2025 становить 43274,27 грн. У зв`язку з наведеним, просить стягнути з відповідача в\~її\~користь неустойку (пеню) за прострочення по сплаті аліментів за період з\~01.04.2021 по 01.03.2025 року у розмірі - 1116 940,00 грн, та індексацію - в розмірі 1140,90 грн. 10.04.2025 ухвалою суду було відкрито провадження у справі та призначено розгляд в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін за наявними у справі матеріалами. Відповідно ч. 8 ст.\~128, п. 5 ч. 6 ст. 272 ЦПК України\~відповідачу будо направлено ухвалу про відкриття провадження у справі та роз`яснено його право подати відзив на позовну заяву і всі наявні докази, що підтверджують заперечення проти позову протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії ухвали суду про відкриття провадження у справі. Відповідач у встановлений строк відзив на позов не подав. Також, до суду не надходило\~клопотань від жодної із сторін про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін, а тому відповідно до ч. 5\~ст. 279 ЦПК України\~суд розглядає справу за наявними у справі матеріалами. Відповідно до електронного сайту Луцького міськрайонного суду Волинської області користувачу надаються можливості пошуку, перегляду, копіювання та роздрукування судових рішень або їхніх частин, інформацію про призначені судові засідання. Судом були використані всі можливі способи сповіщення відповідача про наявність справи у суді, але вони результатів не дали. Відповідно до\~ч. 1 ст. 280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи. У суду є підстави для ухвалення заочного рішення. Згідно з\~ ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього\~Кодексу\~розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши матеріали справи в їх сукупності, суд вважає, що позов підлягає задоволенню з таких підстав. Згідно ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Суд, дослідивши письмові матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги та заперечення проти них, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, приходить до таких висновків. Відповідно до\~ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим кодексом, звернутись до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. За вимогами\~ст.13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього\~Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд має право збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи лише у випадках, коли це необхідне для захисту малолітніх чи неповнолітніх осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Зі змісту\~статті 12 ЦПК України\~вбачається, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. У частині першій статті 3 Конвенції про права дитини визначено, що в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини. Відповідно до ст. 12 Закону України «Про охорону дитинства», батьки мають право і зобов`язані виховувати дитину, піклуватися про її здоров`я, фізичний, духовний і моральний розвиток. Судом встановлено, що сторони є батьками неповнолітнього [PERSON] , [INFO] . На підставі рішення Луцького міськрайонного суду Волинської області від 28.11.2019 з [PERSON] , [INFO] , стягнуто в користь [PERSON] - аліменти на утримання неповнолітньої дитини: [PERSON] , [INFO] , у твердій грошовій сумі в розмірі 2000 грн. щомісячно до досягнення дитиною повноліття, починаючи з 30.08.2019 року. На підставі зазначеного рішення видано виконавчий лист. (а.с. 13) На підставі зазначеного рішення суду, виданий виконавчий лист перебуває на виконанні у Другому відділі державної виконавчої служби у м.Луцьку Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Львів) (а.с. 12, 18 - 21). Відповідно до копії розрахунку заборгованості зі сплати\~аліментів боржника [PERSON] вбачається, що станом на 01.03.2025 відповідач [PERSON] має заборгованість по аліментах в розмірі 43274,27 грн. (а.с. 10-11). За змістом статті 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання. Неустойка (пеня) це спосіб забезпечення виконання зобов`язання. Її завдання - сприяти належному виконанню зобов`язання, стимулювати боржника до належної поведінки. Однак таку функцію неустойка виконує до моменту порушення зобов`язання боржником. Після порушення боржником свого обов`язку неустойка починає виконувати функцію майнової відповідальності. Це додаткові втрати неналежного боржника, майнове покарання його за невиконання або невчасне виконання обов`язку сплатити аліменти. Відповідно до ч. 1ст. 196 СК України у разі виникнення заборгованості з вини особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду або за домовленістю між батьками, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка суми несплачених аліментів за кожен день прострочення від дня прострочення сплати аліментів до дня їх повного погашення або до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, але не більше 100 відсотків заборгованості. Неустойка (пеня) - це спосіб забезпечення виконання зобов`язання. Її завдання - сприяти належному виконанню зобов`язання, стимулювати боржника до належної поведінки. Однак таку функцію неустойка виконує до моменту порушення зобов`язання боржником. Після порушення боржником свого обов`язку неустойка починає виконувати функцію майнової відповідальності. Це додаткові втрати неналежного боржника, майнове покарання його за невиконання або невчасне виконання обов`язку сплатити аліменти. Правило про стягнення неустойки (пені) у розмірі 1 % від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення полягає в тому, що при обчисленні загальної суми пені за прострочення сплати аліментів враховується розмір несплачених аліментів за кожен місяць та кількість днів прострочення за кожним платежем окремо. Аліменти нараховуються щомісячно, тому строк виконання цього обов`язку буде різним, а отже, кількість днів прострочення сплати аліментів за кожен місяць також буде різною. Законодавець установив розмір пені - 1% за кожен день прострочення та період, за який нараховується пеня - за кожен день, починаючи з наступного, у який мала бути здійснена сплата аліментів за відповідний місяць, але таке зобов`язання не було виконане, і до дня, у який проведена сплата заборгованості чи до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені. Таке правило застосовується у разі прострочення виконання зобов`язання зі сплати аліментів за місяць, у який вони мали бути сплачені. Розмір пені за місячним платежем розраховується так: заборгованість зі сплати аліментів за конкретний місяць (місячний платіж) необхідно помножити на кількість днів заборгованості, які відраховуються з першого дня місяця, наступного за місяцем, у якому мали бути сплачені, але не сплачувалися аліменти, до дня їх фактичної виплати (при цьому день виконання зобов`язання не включається до строку заборгованості) та помножити та 1 відсоток. Тобто формула така: заборгованість за місяць х кількість днів заборгованості х 1 %. За цим правилом обраховується пеня за кожним простроченим місячним платежем. Загальний розмір пені становить суму розмірів пені, обрахованої за кожним місячним (періодичним) платежем. У разі виплати аліментів частинами, необхідно зазначити, що якщо такі часткові платежі вчинені протягом місяця, у якому повинні сплачуватися аліменти, і їх загальна сума становить місячний платіж, визначений у рішенні суду про стягнення аліментів, вважається, що той з батьків, який повинен сплачувати аліменти, виконав ці зобов`язання. У разі, якщо місячний платіж сплачено не у повному розмірі, то пеня буде нараховуватися з першого дня місяця, наступного за місяцем сплати чергового платежу, на різницю між розміром, який мав бути сплачений на утримання дитини, та розміром фактично сплачених аліментів з урахуванням строку прострочення та ставки пені - 1 %. Строк прострочення вираховується з урахуванням раніше зазначеного правила і починає перебіг з першого дня місяця, наступного за місяцем внесення періодичного платежу, до дня, який передує дню сплати заборгованості. У разі, якщо заборгованість зі сплати аліментів погашено частково в іншому місяці, то визначення пені на заборгованість зі сплати аліментів розраховується з урахуванням розміру несплаченої частки аліментів за певний місяць з дня сплати частки місячного платежу і до дня, який передує дню погашення заборгованості за відповідним місячним платежем, помножену на 1 %. Аналогічна позиція висловлена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 03.04.2019 (справа №333/6020/16). Згідно ч. 4 ст. 155 СК України ухилення батьків від виконання батьківських обов`язків є підставою для покладення на них відповідальності, встановленої законом. Крім того, відповідно до Закону України від 17 травня 2017 року № 2037-VIII «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо посилення захисту права дитини на належне утримання шляхом вдосконалення порядку стягнення аліментів» аліменти, одержані на дитину, є власністю дитини. Вказаний розмір неустойки є компенсацією матеріальних втрат, які зазнала в першу чергу дитина. За приписами сімейного законодавства відповідач зобов`язаний сплачувати аліменти, що свідчить про презумпцію вини платника аліментів у виникненні заборгованості з їх сплати та є підставою для застосування до відповідача відповідальності, передбаченої частиною першою статті 196 СК України. Обов`язок доведення відсутності вини у виникненні заборгованості зі сплати аліментів покладається на боржника. Судом встановлено, що відповідно до розрахунку по заборгованості зі сплати аліментів у [PERSON] станом на 01.03.2025 наявна заборгованість за період з квітня 2021 по лютий 2025 в розмірі 43274, 27 грн. Представником позивача подано розрахунок неустойки (пені) за період з листопада 201 року по лютий 2025 року в розмірі 116940,00 грн (а.с. 6 -9). Крім цього, представником позивача надано розрахунок індексації аліментів, що становить 1140,90 грн (а.с. 4 5). Відповідач відзиву не подавав, відповідно свого розрахунку не надав, доказів погашення заборгованості зі сплати аліментів у зазначений період не містять і матеріали справи. Матеріали справи не містять, а відповідачем не надані докази на підтвердження відсутності його вини щодо несплати аліментів. У зв`язку з наведеним суд приходить до висновку про наявність підстав для стягнення з відповідача на користь позивачки неустойки. Водночас, суд дослідивши матеріали справи та наданий позивачкою розрахунок вважає, що розрахунок неустойки (пені) за період листопад 2019 року по лютий 2025 року в розмірі 116940,00 грн, не відповідає вимогам Сімейного кодексу України та позиції, наведеній у зазначеній постанові Великої Палати Верховного Суду. Відповідно до наданого державним виконавцем розрахунку сум заборгованості за квітень 2021 року лютий 2025 року, застосувавши формулу вказану у правовому висновку Великої Палати Верховного Суду від 03.04.2019 року (заборгованість за місяць х кількість днів заборгованості х 1 %), обрахувавши суми неустойки за кожним місячним (періодичним) платежем, та склавши ці суми (суми розмірів пені) у загальну суму, загальний розмір пені становить 27440 грн. Тому зазначена сума неустойки підлягає стягненню з відповідача на користь позивачки. Суму неустойки за період з листопад 2019 року по березень 2021 року суд не бере до уваги, у зв`язку з недоведеністю, оскільки в матеріалах справи відсутні дані про наявності заборгованості у відповідача зі сплати аліментів за цей період, відповідно не можливо розрахувати суму неустойки на суму заборгованості. МісяцьСума несплачених аліментівКількість днів у місяціПеня за місяць квітень21200030600 травень212000360 червень21 липень 21200031620 серпень 21200031620 вересень 21200030600 жовтень 21200031620 листопад 21200030600 грудень 21200031620 січень 22200031620 лютий 22200028560 березень 22200031620 квітень 22200030600 травень 22200031620 червень 22200030600 липень 22200031620 серпень 22200031620 вересень 22200030600 жовтень 22200031620 листопад 22200030600 грудень 22200031620 січень 23200031620 лютий 23200028560 березень 23200031620 квітень 23 200030600 травень 23200031620 червень 23200030600 липень 23200031620 серпень 23200031620 вересень 23200030600 жовтень 23200031620 листопад 23200030600 грудень 23200031620 січень 24200031620 лютий 24200029580 березень 24200031620 квітень 24200030600 травень 24200031620 червень 24200030600 липень 24200031620 серпень 24200031620 вересень 24200030600 жовтень 24200031620 листопад 24200030600 грудень 24200031620 січень 25200031620 лютий 25200028560 Сума пені: 27440 Відповідно до ч. 2\~ст. 184 СК України, розмір аліментів, визначений судом в твердій грошовій сумі, підлягає індексації відповідно до закону. Відповідно до ч. 8\~ст. 5 Закону України «Про індексацію грошових доходів населення» - індексація розміру аліментів, визначеного судом у твердій грошовій сумі, проводиться за рахунок коштів платника аліментів. Статтею 1 Закону України «Про індексацію грошових доходів населення»\~визначено, що індексація грошових доходів населення - встановлений законами та іншими нормативно-правовими актами України механізм підвищення грошових доходів населення, що дає можливість частково або повністю відшкодовувати подорожчання споживчих товарів і послуг. Сума індексації визначається як результат множення грошового доходу, що підлягає індексації, на розмір приросту індексу споживчих цін, поділений на 100%. Відповідно до\~ст. 4 зазначеного закону, індексація грошових доходів населення проводиться в разі, коли величина індексу споживчих цін перевищила поріг індексації, який установлюється в розмірі 103 відсотка. Індексація грошових доходів населення проводиться в разі, коли величина індексу споживчих цін перевищила поріг індексації, який установлюється в розмірі 103 відсотка. Індексація аліментів розраховується за формулою: Сума індексації = Сума аліментів ? Сукупний індекс споживчих цін / 100% - Сума аліментів, де: Сума аліментів Сума аліментів, визначених судом у твердій грошовій сумі. Сукупний індекс споживчих цін добуток щомісячних індексів за відповідний період. Сукупний індекс споживчих цін за період серпень 2021 - лютий 2025 становить 157,045% ( 99,80% ? 101,20% ? 100,90% ? 100,80% ? 100,60% ? 101,30% ? 101,60% ? 104,50% ? 103,10% ? 102,70% ? 103,10% ? 100,70% ? 101,10% ? 101,90% ? 102,50% ? 100,70% ? 100,70% ? 100,80% ? 100,70% ? 101,50% ? 100,20% ? 100,50% ? 100,80% ? 99,40% ? 98,60% ? 100,50% ? 100,80% ? 100,50% ? 100,70% ? 100,40% ? 100,30% ? 100,50% ? 100,20% ? 100,60% ? 102,20% ? 100,00% ? 100,60% ? 101,50% ? 101,80% ? 101,90% ? 101,40% ? 101,20% ? 100,80%). Сума індексації становить 1 140,90\~грн (2 000,00 грн. ? 157,045% / 100% - 2 000,00 грн. Вирішуючи питання про розмір суми індексації, суд вважає, що наданий позивачем розрахунок такої індексації аліментів відповідає вимогам закону та матеріалам справи, а тому заявлену позовна вимога про стягнення індексації в розмірі 1140, 90 грн підлягає задоволенню. Відповідно до\~ст.141 ЦПК\~судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Стаття 4 Закону України «Про судовий збір»\~встановлено, що судовий збір із позовної заяви немайнового характеру справляється у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява подана, що станом на день звернення позивача до суду складає 1211,20 грн. Згідно із ч. 3\~ст. 4 ЗУ «Про судовий збір»\~при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору, що становить 968, 96 грн на момент подання позивачем позову. Позивач звільнена від сплати судового збору на підставі п.3 ч.1\~ст.5 Закону України «Про судовий збір». Відповідно до ч.6 ст.141ЦПК України з відповідача у дохід держави підлягає стягненню судовий збір у розмірі 968, 96 грн.

Outcome: partial