Jurisdiction: civil
Date: 2025-09-15 00:00:00

23.04.2025\~року адвокат\~Скирда В.І.,\~який діє\~в інтересах\~позивачів [PERSON] ,\~ [PERSON] \~ звернувся\~до суду\~з позовною\~заявою доТроїцької сільської ради, третя особа: Друга павлоградська державна нотаріальна контора про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. В обґрунтування позовних вимог представник позивачів зазначив, що [PERSON] на праві власності належали наступні земельні ділянки на підставі державного акту на право приватної власності на землю серії IV-ДП № 082886 від 21.11.2000 року, а саме: земельна ділянка для ведення товарного сільськогосподарського виробництва площею 2,58 га з кадастровим номером 1224886800:01:003:0071, що знаходиться та території Троїцької сільської ради Павлоградського району Дніпропетровської області; земельна ділянка для ведення товарного сільськогосподарського виробництва площею 1,95 га з кадастровим номером 1224886800:01:003:0090, що знаходиться та території Троїцької сільської ради Павлоградського району Дніпропетровської області; земельна ділянка для ведення товарного сільськогосподарського виробництва площею 6,19 га з кадастровим номером 1224886800:01:002:0105, що знаходиться та території Троїцької сільської ради Павлоградського району Дніпропетровської області. [PERSON] було складено заповіт, посвідчений секретарем виконкому Писарівської сільської ради Синельниківського району Дніпропетровської області 28.05.1992 року за реєстровим № 57, відповідно до якого остання заповідала [PERSON] та [PERSON] своє майно в рівних частках кожному. [INFO] [PERSON] померла. 04.04.2025 року позивачі звернулись до Другої Павлоградської державної нотаріальної контори Дніпропетровської області із заявою про вчинення нотаріальної дії видачу на їх імена свідоцтва про право на спадщину за заповітом після померлої [INFO] [PERSON] щодо всього її спадкового майна. Однак, постановою нотаріуса від 04.04.2025 року їм було відмовлено у видачі на їх імена свідоцтва про право на спадщину за заповітом у зв`язку з пропуском строку для прийняття спадщини, який закінчився в 17 січня 2025 року. В обґрунтування поважності пропуску вказаного строку, позивачі зазначають, що вони не були обізнані про наявність заповіту, оригінал заповіту знайшли в будинку померлої [PERSON] тільки в березні 2025 року, крім того, позивач [PERSON] , [INFO] перенесла операцію, що також завадило їй реалізувати свої права як спадкоємця, а позивач [PERSON] знаходився на ліжковому режимі до грудня 2024, у зв`язку з захворюванням спини. У зв`язку із викладеним, позивачі [PERSON] та [PERSON] просять суд визначити додатковий строк три місяці для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [INFO] [PERSON] . Представник позивачів [PERSON] та [PERSON] , адвокат Скирда В.І. до початку судового засідання надав заяву про розгляд справи без його участі та без участі позивачів. Позовні вимоги підтримав повністю та просив їх задовольнити. Представник відповідача - Троїцької сільської ради в судове засідання не з`явився, однак до його початку надав заяву про розгляд справи без його участі. Не заперечує проти задоволення позовних вимог. Представник третьої особи - Другої павлоградської державної нотаріальної контори в судове засідання не з`явився. Суд, дослідивши матеріали справи та оцінивши їх у сукупності, дійшов наступного висновку. Відповідно до ч. 1 ст.\~1220\~ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Згідно ч. 1 ст.\~1221\~ЦК України місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. З копії Державного акту на право приватної власності на землю серії IV-ДП №082886, вбачається, що [PERSON] є власником земельних ділянок площею: 2,58 га., 1,95 га., 6,19 га., які призначена для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, кадастрові номери: 1224886800:01:003:0071,1224886800:01:003:0090, 1224886800:01:002:0105, які знаходиться та території Троїцької сільської ради Павлоградського району Дніпропетровської області. [PERSON] склала заповіт, посвідчений 28.05.1992 року заступником голови Писарівської ради народних депутатів Крупською Л.Б., який зареєстрований в реєстрі за №57, де визначено, що все своє майно, де б воно не знаходилось, на момент її смерті, заповідає [PERSON] та [PERSON] . Копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданого 17 липня 2024 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану по Новокодацькому та Чечелівському районах у місті Дніпрі Південного міжрегіонального управління міністерства юстиції (м.Одеса), підтверджується факт смерті [INFO] [PERSON] . Постановою державного нотаріуса Другої павлоградської державної нотаріальної контори Дніпропетровської області Дутчак Ю.С. від 04.04.2025 року, відмовлено [PERSON] та [PERSON] у вчиненні нотаріальної дії, а саме у видачі їм свідоцтва про право на спадщину за заповітом, оскільки спадкоємцями був пропущений шестимісячний строк для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті [INFO] [PERSON] . В матеріалах спадкової справи №128/2025 після смерті [PERSON] ., померлої [INFO] міститься заява [PERSON] та [PERSON] від 04.04.2025 року про видачу на їх імена свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті [PERSON] . Відповідно до ст. ст. 1216, 1217 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців) та спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Відповідно до змісту ст.\~1272\~ЦК позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається: 1) у разі відсутності письмової згоди всіх спадкоємців, які прийняли спадщину, на подання спадкоємцем, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори; 2) у разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори та відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину та могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви. Частиною 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Так, у постанові Верховного Суду від 26.06.2019 року у справі №565/1145/17, визначено, що необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини. У вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права. Відповідно до положень статті 63 Закону України «Про нотаріат», нотаріус або в сільських населених пунктах - посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, отримавши від спадкоємців повідомлення про відкриття спадщини, зобов`язана повідомити про це тих спадкоємців, місце проживання або роботи яких відоме. Нотаріус або посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, також може зробити виклик спадкоємців шляхом публічного оголошення або повідомлення у пресі. Отже, Закон пов`язує виникнення у нотаріуса або особи, уповноваженої на вчинення нотаріальних дій, обов`язку здійснювати дії щодо сповіщення спадкоємців, місце проживання або роботи яких відоме, з моментом заведення спадкової справи, чому передує звернення спадкоємця із заявою про прийняття спадщини. Згідно консультативного висновку спеціаліста №564 КП «ДОКОД`ДОР», [PERSON] , 31.10.2024 року, перенесла операцію з висічення утворення м`яких тканин спини та закриття дефекту місцевим шкіряно-м`язовим клапаном. Згідно виписки з медичної карти амбулаторного (стаціонарного) хворого ТОВ «Лікую», вбачається, що [PERSON] , 13.09.2024 року звернувся до медичної установи та знаходився у корсеті та на ліжковому режимі до грудня 2024 року, у зв`язку з розповсюдженим остеохондрозом, спондилоартроз, спондильоз шийного, грудного, поясничного відділів хребта. Встановивши, що [PERSON] та [PERSON] були необізнані про наявність заповіту, складеного на їх користь, перебували на лікуванні, спадкова справа після смерті спадкодавця [PERSON] була заведена тільки за заявою [PERSON] та [PERSON] , окрім того, суду не надано доказів того, що здійснювалося повідомлення та виклик спадкоємців за заповітом, тому суд дійшов висновку про поважність причини пропуску позивачами строку прийняття спадщини, що відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України є підставою для визначення [PERSON] та [PERSON] додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини. На підставі викладеного,

Outcome: approved