Jurisdiction: civil
Date: 2025-09-16 00:00:00

27 серпня 2025 року позивачка звернулася до Березнегуватського районного суду Миколаївської області з позовом до відповідача про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. У позові зазначила, що [INFO] померла її мати [PERSON] . Після її смерті відкрилася спадщина, до складу якої входять\~земельні ділянки та житловий будинок. В даний час оформити спадщину вона не може, так як не звернулася до нотаріуса в установлений законом строк. 23 серпня 2025 року в.о. державного нотаріуса Березнегуватської державної нотаріальної контори Баштанського району Миколаївської області Ю. Коваль їй було надано роз`яснення про відмову у вчиненні нотаріальної дії через пропуск встановленого законодавством строку для подачі заяви про прийняття спадщини. Своєчасно вона не звернулася до нотаріуса, оскільки на території Миколаївської області проводилися активні бойові дії, через агресію російської федерації на території України. На підставі зазначеного просила визначити їй додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті матері [PERSON] , що померла [INFO] , у три місяці. Позивачка в підготовче засідання направила заяву про розгляд справи за її відсутності та підтримання позовних вимог (а.с.19) Представник відповідача Березнегуватської селищної ради в підготовче засідання також надав заяву про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги визнав у повному обсязі та не заперечував проти їх задоволення (а.с.20) У відповідності до ч.3 ст.200 ЦПК України, за результатами підготовчого провадження суд ухвалює\~рішення у\~випадку визнання\~позову відповідачем У зв`язку з неявкою в підготовче засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється, згідно з ч.2 ст.247 ЦПК України. Дослідивши матеріали справи та наявні у ній докази суд дійшов наступного. [INFO] померла матір позивачки [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть, виданого Березнегуватським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Баштанському районі Миколаївської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса) 12 лютого 2022 року, актовий запис № 39, та копією свідоцтва про народження позивачки, виданого повторно Березнегуватським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Баштанському районі Миколаївської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса) 18 березня 2021 року, актовий запис № 19 (а.с.6,10). Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина на житловий будинок та земельну ділянку, що належали померлій на праві власності. На час смерті [PERSON] позивачка проживала без реєстрації разом з нею по [ADDRESS] , про що свідчить довідка старости Новоукраїнського старостинського округу №4 Березнегуватської селищної ради від 08 жовтня 2024 року (а.с.9). Однак листом від 23 серпня 2023 року в.о. завідувача Березнегуватської державної нотаріальної контори позивачці було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті матері [PERSON] , у зв`язку з пропуском встановленого законом строку для прийняття спадщини (а.с.8). З інформації від 10 вересня 2025 року завідувача Березнегуватської державної нотаріальної контори Миколаївської області вбачається, що після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , спадкова справа не заводилася (а.с.17). Позивачка у шестимісячний строк не звернулася до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, оскільки на території Березнегуватської селищної ради Миколаївської області проводилися активні бойові дії через агресію російської федерації на території України, тому вона не мала змоги звернутися своєчасно до нотаріуса з питання оформлення спадкових прав. Згідно ч.1 та 2 ст.1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу). Нормою статті 1222 ЦК України визначено, що спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини. Спадкоємцями за заповітом можуть бути юридичні особи та інші учасники цивільних відносин (стаття 2 цього Кодексу). Згідно ст.1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України). Статтею 1270 ЦК України регламентовано, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Згідно положень п.24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року №7 "Про судову практику у справах про спадкування", вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Аналогічний правовий висновок висловлений також у постанові Верховного Суду у складі постійної колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 26.06.2019 року по справі № 565/1145/17, провадження № 61-38298св18. За такого, враховуючи, що позивачка пропустила строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважної причини, у зв`язку з активними бойовими діями на території громади через агресію російської федерації проти України, суд дійшов висновку, що її позовні вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини є обгрунтованими та такими, що підлягають задоволенню в повному обсязі.

Outcome: approved