Jurisdiction: civil
Date: 2025-09-10 00:00:00

Короткий зміст та обґрунтування позовних вимог, позиція позивача 02.06.2025 Акціонерне товариство «Акцент-Банк» (далі АТ «А-Банк») звернулось до суду з позовною заявою до [PERSON] про\~стягнення заборгованості. В обґрунтування позовних вимог посилається на те, що 16.07.2024 [PERSON] звернулась до АТ «А-Банк» з метою отримання банківських послуг, підписала Анкету-заяву про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг в АТ «А-Банк», заяву про відкриття, ведення поточного рахунку та встановлення кредитного ліміту за карткою/рахунком. 23.08.2024, будучи клієнтом банку, позичальник уклала з банком кредитний договір №АВН0СТ155101724395140365 в електронній формі, відповідно до умов якого отримала кредит в розмірі 22000 грн строком на 36 місяців зі сплатою процентів за користування кредитом у розмірі 75% річних. АТ «А-Банк» свої зобов`язання за договором виконало в повному обсязі, а саме надало відповідачу кредит у розмірі, відповідно до умов договору. Отримавши кредитні кошти, [PERSON] належним чином не виконувала взяті на себе зобов`язання за укладеним кредитним договором, а тому станом на 01.06.2025 виникла заборгованість в розмірі 25993,62 грн, з яких 20479,19 грн заборгованість за кредитом, 5242,18 грн заборгованість за процентами, 272,25 грн заборгованість за пенею, яку позивач просить стягнути з відповідача. Представник позивача у судове засідання не з`явився. Проте, представник за довіреністю №22908652-К-Н-О від 23.01.2024 [PERSON] подав клопотання, у якому просив розгляд справи провести у його відсутності, позов підтримав в повному обсязі. У разі неявки в судове засідання відповідача, не заперечував проти заочного розгляду справи та ухвалення заочного рішення суду. Позиція відповідача Відповідач [PERSON] у судове засідання повторно не з`явилась, причини неявки суду не повідомила, відзив на позов, заяв про розгляд справи у її відсутності чи відкладення розгляду справи суду не подала, хоча про день, час та місце його проведення була повідомлена у встановленому законом порядку. Заяви, клопотання та інші процесуальні дії у справі Ухвалою Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області від 06.06.2025 відкрито провадження в справі та призначено її розгляд за правилами спрощеного позовного провадження о 09 год 00 хв 03.07.2025, який у зв`язку з неявкою відповідача з урахуванням перебування головуючого судді у щорічній відпустці відкладено до 10 год 30 хв 11.09.2025. 11.09.2025 постановлено ухвалу про заочний розгляд справи із ухваленням заочного рішення. Відповідач у встановлений судом строк відзив на позов не надав, тому суд вирішив справу за наявними матеріалами у відповідності до ч. 8\~ст. 178 ЦПК України. В зв`язку з неявкою всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального засобу не здійснюється у відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України. Виклад встановлених судом обставин, зміст спірних правовідносин та докази на їх підтвердження Судом встановлено, що [PERSON] стала клієнтом АТ «А-Банк» шляхом підписання Анкети-заяви про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг в АТ «А-Банк» від 16.07.2024, заяви про відкриття, ведення поточного рахунку та встановлення кредитного ліміту за карткою/рахунком від 16.07.2024. В анкеті-заяві зазначено, що [PERSON] \~згодна з\~тим,\~що дана\~анкета-заява\~разом з\~Умовами та\~правилами надання\~банківських послуг\~АТ «А-Банк», що розміщені за посиланням https://a-bank.com.ua, між нею та АТ «А-Банк» становлять Договір про надання банківських послуг, зі строком дії у 90 років, умови якого їй зрозумілі та не потребують додаткового тлумачення. Метою оформлення нею цього Договору є отримання у майбутньому таких фінансових послуг, як: відкриття та користування поточними рахунками (у т.ч. з випуском та використанням платіжних карток) та/або отримання кредитів у вигляді готівкових або безготівкових коштів (в тому числі у вигляді овердрафтів), та/або здійснення валютно-обмінних операцій, та/або розрахунково-касових операцій, та/або розміщення коштів на вклади (депозити). Засвідчила генерацію ключової пари удосконаленого електронного підпису з особистим ключем і відповідним йому відкритим ключем 026ef5cae5f03152692e6bdd47c1f7717b3c3591b6ad3a1198db3ebb53ce831dfc, що буде використовуватися нею для вчинення правочинів та платіжних операцій. Визнала, що УЕП є аналогом власноручного підпису. Згідно заяви\~про відкриття,\~ведення поточного\~рахунку та\~встановлення кредитного\~ліміту за\~карткою/рахунком\~від 16.07.2024\~просила відкрити\~їй поточний\~рахунок [NUMBER] \~у UAH\~та встановити\~кредитний ліміт\~на наступних\~умовах:\~вид послуги\~-\~відкриття та\~обслуговування поточного\~рахунку.\~До рахунку\~Банк випускає\~безкоштовно (за\~виключенням іменної\~картки з\~фото,\~випуск якої\~становить 150\~грн)\~платіжний інструмент\~у вигляді\~платіжної картки. Вид кредиту - Кредитний ліміт на поточний рахунок. Тип кредиту - Кредитування рахунку. Мета отримання кредиту - споживчі цілі. Сума кредиту (ліміту) - від 1000 грн до 200000 грн. Ліміт до використання розраховується та встановлюється Банком виходячи з внутрішніх процедур Банку. Клієнт беззастережно погоджується із тим, що Банк має право на свій розсуд в односторонньому порядку встановлювати, зменшувати або збільшувати розмір дозволеного кредитного ліміту, про що Банк повідомляє Клієнта шляхом надсилання повідомлень через дистанційні канали обслуговування. Пільговий період користування кредитним лімітом становить до 62 днів за ставкою 0,000001%. У разі виходу з пільгового періоду на кредит буде нараховуватися процентна ставка 3,4% на місяць. Проценти за користування кредитом сплачуються у складі щомісячного платежу. Розрахунок процентів здійснюється на фактичний залишок заборгованості за кожний календарний день, за формулою: сума заборгованості * річну відсоткову ставку/360 днів (умовно) на рік. Денна процентна ставка становить - 0.06%. Строк кредитування (строк дії кредитного договору) 240 місяців. Кредит надається Клієнту відповідно до Тарифів, які розміщуються на вебсайті Банку у розділі «Картки». 23.08.2024 [PERSON] , будучи клієнтом банку, уклала з банком кредитний договір №АВН0СТ155101724395140365 в електронній формі, шляхом підписання заяви про надання послуги «Швидка готівка» від 23.08.2024. За умовами\~договору [PERSON] \~отримала кредит\~в розмірі\~22000\~грн строком\~на 36\~місяців з\~23.08.2024\~по 22.08.2027\~зі сплатою\~процентів за\~користування кредитом\~у розмірі\~75%\~річних.\~Проценти за\~користування кредитом\~сплачуються у\~складі щомісячного\~платежу. Загальна сума до повернення з урахуванням суми кредиту, відсотків та комісій становить (загальна вартість кредиту) 56379,28 грн. Кредит надається Клієнту у відповідності до Тарифів, які розміщуються на вебсайт Банку у розділі: Кредити - Швидка готівка. Ця Заява складена в електронній формі та підписується Клієнтом цифровим власноручним підписом або удосконаленим електронним підписом у мобільному додатку ABank24 при підтвердженні оформлення кредиту. Згідно п.п.\~9,\~11\~заяви про\~надання послуги\~«Швидка готівка»\~від 23.08.2024, платіжна картка, що є доступом до поточного рахунку, на який зараховується сума кредиту - 323347366335856. Погашення заборгованості за Кредитом здійснюється шляхом зарахування коштів на рахунок № [NUMBER] . Відповідно до п. 18 заяви про надання послуги «Швидка готівка» від 23.08.2024, підписанням цієї заяви підтвердила та погодилася, що до укладання цієї угоди ознайомилася з актуальними Умовами та правилами надання банківських послуг АТ «А-Банк», що розміщені за посиланням www.a-bank.com.ua/terms, та до укладання цієї угоди ознайомлена з інформацією, яка розміщується на вебсайті та доступна за посиланням www.abank.com.ua, в повному об`ємі у відповідності до ч. 2 ст. 12 Закону України "Про фінансові послуги та державне регулювання ринків фінансових послуг". Ця Заява разом з Умовами та правилами надання банківських послуг, Паспортом споживчого кредиту, Таблицею обчислення загальної вартості кредиту становлять Договір. Отримала їх примірники, вони їй зрозумілі та не потребують додаткового тлумачення; погодилась отримати примірник договору шляхом його надсилання на її електронну скриньку, а у разі відсутності такої скриньки, отримати у SMS-повідомленні у вигляді гіперпосилання для самостійного завантаження або для повторного отримання примірника звернутись до Банку через дистанційні канали обслуговування. Всі основні умови кредитування доведені до відповідача, про що свідчить електронний цифровий підпис [PERSON] в паспорті споживчого кредиту за програмою «Швидка готівка» від 23.08.2024. Паспорт споживчого кредиту «Швидка готівка» від 23.08.2024, Заява про надання послуги «Швидка готівка» №АВН0СТ155101724395140365 від 23.08.2024, Таблиця обчислення загальної вартості кредиту для споживача та реальної річної процентної ставки за договором про споживчий кредит від 23.08.2024 підписані [PERSON] електронним підписом відповідно до умов та правил надання банківських послуг. АТ «А-Банк» свої зобов`язання за договором виконало в повному обсязі, а саме надало відповідачу кредит у розмірі 22000 грн, відповідно до умов договору, що підтверджується меморіальним ордером №TR.38962361.33791.65455 від 23.08.2024, де призначення платежу зазначено видача кредиту згідно договору №АВН0СТ155101724395140365 від 23.08.2024. З виписки по картці [PERSON] за період з 23.08.2024\~по 31.05.2025 слідує, що відповідач отримала кредитні кошти та користувалася ними. [PERSON] же належним чином зобов`язання за договором не виконувала, в результаті чого станом на 01.06.2025 утворилась заборгованість розмірі 25993,62 грн, яка складається з заборгованості за кредитом в сумі 20479,19 грн, заборгованості за процентами в сумі 5242,18 грн та заборгованості за пенею в сумі 272,25 грн. На підтвердження вказаних обставин АТ «А-Банк» надало суду: Анкету-заяву про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг в АТ «А-Банк» від 16.07.2024; заяву про відкриття, ведення поточного рахунку та встановлення кредитного ліміту за карткою/рахунком від 16.07.2024; додаток 1 ліміти по картці (рахунки), довідку про систему гарантування вкладів фізичних осіб; паспорт споживчого кредиту «Швидка готівка» від 23.08.2024; Заяву про надання послуги «Швидка готівка» №АВН0СТ155101724395140365 від 23.08.2024; Таблицю обчислення загальної вартості кредиту для споживача та реальної річної процентної ставки за договором про споживчий кредит від 23.08.2024; меморіальний ордер №TR.38962361.33791.65455 від 23.08.2024; виписку по кредиту від 01.06.2025; розрахунок заборгованості за договором №АВН0СТ155101724395140365 від 23.08.2024 станом на 01.06.2025. Застосовані норми права \~ \~ \~ \~Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 202 Цивільного кодексу України правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Правочини можуть бути односторонніми та дво - чи багатосторонніми (договори). За змістом ч.ч. 1, 2 ст. 207 Цивільного кодексу України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах (у тому числі електронних), у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). Договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків (ч. 1 ст. 626 Цивільного кодексу України). В силу ч. 1 ст. 628 Цивільного кодексу України зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Згідно з ч. 1 ст. 638 Цивільного кодексу України договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Із положень ч. 1 ст. 634 Цивільного кодексу України слідує, що договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору. Загальні правила щодо форми договору визначено ст. 639 Цивільного кодексу України, згідно з якого договір може бути укладений у будь-якій формі, якщо вимоги щодо форми договору не встановлено законом; якщо сторони домовилися укласти договір у певній формі, він вважається укладеним з моменту надання йому цієї форми, навіть якщо законом ця форма для такого виду договорів не вимагалася; якщо сторони домовилися укласти договір за допомогою інформаційно телекомунікаційних систем, він вважається укладеним у письмовій формі; якщо сторони домовились укласти у письмовій формі договір, щодо якого законом не встановлено письмової форми, такий договір є укладеним з моменту його підписання сторонами; якщо сторони домовилися про нотаріальне посвідчення договору, щодо якого законом не вимагається нотаріального посвідчення, такий договір є укладеним з моменту його нотаріального посвідчення. Отже, будь-який вид договору, який укладається на підставі Цивільного або Господарського кодексів України, може мати електронну форму. Договір, укладений електронній формі, є таким, що укладений у письмовому вигляді (статті 205, 207 Цивільного кодексу України). Аналогічні висновки викладені у постановах Верховного Суду від 09 вересня 2020 року у справі №732/670/19, від 23 березня 2020 року у справі №404/502/18, від 07 жовтня 2020 року №127/33824/19. Відповідно до ст. 6 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг», для ідентифікації автора електронного документа може використовуватися електронний підпис. Накладанням електронного підпису завершується створення електронного документа. Відповідно до ч. 1 ст. 13 Закону України «Про споживче кредитування», договір про споживчий кредит, договори про надання супровідних послуг кредитодавцем і третіми особами та зміни до них укладаються у письмовій формі (у паперовому вигляді або у вигляді електронного документа, створеного згідно з вимогами, визначеними Законом України «Про електронні документи та електронний документообіг», а також з урахуванням особливостей, передбачених Законом України «Про електронну комерцію»). Електронний договір, укладений шляхом обміну електронними повідомленнями, підписаний у порядку, визначеному ст. 12 цього закону, вважається таким, що за правовими наслідками прирівнюється до договору, укладеного у письмовий формі (ч. 12 ст. 11 Закону України «Про електронну комерцію»). Відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про електронну комерцію» електронний підпис одноразовим ідентифікатором дані в електронній формі у вигляді алфавітно-цифрової послідовності, що додаються до інших електронних даних особою, яка прийняла пропозицію (оферту) укласти електронний договір, та надсилаються іншій стороні цього договору. Згідно ч. 1 ст. 1054 Цивільного кодексу України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. В силу ч. 1 ст. 1048 Цивільного кодексу України позикодавець має право на одержання відпозичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Відповідно до ч. 2 ст. 1054\~та ч. 2 ст. 1050 Цивільного кодексу України\~наслідками порушення Боржником зобов`язання щодо повернення чергової частини суми кредиту є право Заявника достроково вимагати повернення всієї суми кредиту. У частинах першій, третій статті 509 Цивільного кодексу України вказано, що зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання має ґрунтуватися на засадах добросовісності, розумності та справедливості. Статтею 525 Цивільного кодексу України визначено, що одностороння відмова від виконання зобов`язань не допускається. Відповідно до\~ст. 526 Цивільного кодексу України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього\~Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. За приписами статті 549 Цивільного кодексу\~України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання. В силу ст. ст.\~610, 611 Цивільного кодексу України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). У разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом. Мотиви та висновки суду \~ \~ \~ \~Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку позов задовольнити частково з огляду на таке. З наданих та досліджених судом доказів вбачається, що відповідач [PERSON] 23.08.2024 уклала з АТ «А-Банк» в електронній формі договір про надання банківських послуг, шляхом підписання заяви про надання послуги «Швидка готівка» №АВН0СТ155101724395140365 від 23.08.2024, за яким отримала грошові кошти в кредит на умовах строковості, зворотності, платності, користувалася ним, однак у строки встановлені договором їх не повернула, у зв`язку з чим утворилась заборгованість за ним. Вищевказаний договір укладався дистанційно, в електронній формі, з використанням інформаційно-телекомунікаційних систем, внаслідок чого відповідно до положень\~Закону України «Про електронну комерцію»\~у сторін такого договору виникли цивільні права та обов`язки майнового характеру. Окрім цього, відповідач був вільним у виборі фінансової установи для отримання кредитних коштів, а факт отримання коштів, підтверджує вільне волевиявлення на вчинення правочинів. Відповідно до статті 6\~ЦК України сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості (ч. 1\~ст. 627 ЦК України). Згідно\~ст. 204 ЦК України\~правочин є правомірним, якщо його недійсність прямо не встановлена законом, або якщо він не визнаний судом недійсним. Відповідно до правового висновку, що викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 14.11.2018 року по справі № 2-383/2010\~стаття 204 ЦК України\~закріплює презумпцію правомірності правочину. Ця презумпція означає, що вчинений правочин вважається правомірним, тобто таким, що породжує, змінює або припиняє цивільні права й обов`язки, доки ця презумпція не буде спростована, зокрема на підставі рішення суду, яке набрало законної сили. У разі не спростування презумпції правомірності договору всі права, набуті сторонами правочину за ним, повинні безперешкодно здійснюватися, а обов`язки, що виникли внаслідок укладення договору, підлягають виконанню. \~ \~ \~ \~Після підписання кредитного договору у сторін виникли взаємні права та обов`язки, зокрема у відповідача виникло зобов`язання по поверненню сум отриманих кредитів та сплати відповідної плати за користування ними. \~ \~ \~ \~При цьому з виписки по кредиту вбачається, що за період з 23.08.2024 по 31.05.2025 [PERSON] користувалася кредитними коштами, наданими АТ «А-Банк». \~ \~ \~ \~У постанові Верховного Суду від 12 грудня 2024 року у справі № 298/825/15-ц (провадження № 61-998св24) зазначено, що банківські виписки з рахунків позичальника є належними та допустимими доказами у справі, що підтверджують рух коштів по конкретному банківському рахунку, вміщують записи про операції, здійснені протягом операційного дня, та є підтвердженням виконаних за день операцій. Тобто виписки за картковими рахунками можуть бути належними доказами щодо заборгованості за кредитним договором. \~ \~ \~ \~У постанові Верховного Суду від 03 грудня 2024 року у справі № 487/6342/18 (провадження № 61-2433св24) зазначено, що обираючи варіант добросовісної поведінки, боржник зобов`язаний піклуватися про те, щоб його юридично значимі вчинки були економічно обґрунтованими. Також поведінка боржника повинна відповідати критеріям розумності, що передбачає, що кожне зобов`язання, яке правомірно виникло, повинно бути виконано належним чином, а тому кожний кредитор вправі розраховувати, що усі існуючі перед ним зобов`язання за звичайних умов будуть належним чином та своєчасно виконані. Доброчесний боржник повинен мати на меті добросовісне виконання усіх своїх зобов`язань, а в разі неможливості такого виконання - надати справедливе та своєчасне задоволення (сатисфакцію) прав та правомірних інтересів кредитора. Суд враховує, що розрахунок заборгованості відповідачем [PERSON] не оспорювався і доказів погашення кредитної заборгованості в повному обсязі відповідачем суду не подано. З матеріалів справи також слідує, що сторони погодили умови кредитування, в тому числі суму кредиту, розмір процентної ставки, строк кредитування, розмір щомісячного платежу, загальну суму до повернення, графік платежів за кредитним договором, а тому вимога АТ «А-Банк» про стягнення з відповідача заборгованості за тілом кредиту та процентів за користування кредитом ґрунтується на вимогах закону, підтверджується належними доказами, наданими позивачем та дослідженими судом. Щодо вимог позивача про стягнення заборгованості за пенею в розмірі 272,25 грн, суд зазначає наступне. Пунктом 12\~заяви про\~надання послуги\~«Швидка готівка»\~від 23.08.2024\~передбачено,\~що у випадку порушення Клієнтом зобов`язань із погашення Заборгованості Клієнт сплачує Банку пеню у розмірі 0,07% (не менше 1 грн ) від суми простроченої заборгованості по кредиту за кожен день прострочки, при цьому пеня за невиконання зобов`язання щодо повернення кредиту та процентів за ним не може перевищувати подвійної облікової ставки Національного банку України, що діяла у період, за який сплачується пеня, та не може бути більшою за 15 відсотків суми простроченого платежу. Обгрунтовуючи право вимоги заборгованості з відповідача за пенею в розмірі 272,25 грн АТ «А-Банк» також посилається на те, що при стягненні неустойки (пені, штрафів) за даним договором слід використовувати не загальне, а спеціальне законодавство, що регулює безпосередньо відносини щодо споживчого кредитування, тобто Закону України «Про споживче кредитування». У відповідності до п. 6 Розділу IV «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про споживче кредитування», у разі прострочення споживачем у період з 1 березня 2020 року до припинення зобов`язань за договором про споживчий кредит, укладеним до тридцятого дня включно з дня набрання чинності Законом України "Про внесення змін до деяких законів України щодо удосконалення державного регулювання ринків фінансових послуг" (набирав чинності 24.12.2023 +30 днів = 23.01.2024), у тому числі того, строк дії якого продовжено після набрання чинності Законом України "Про внесення змін до деяких законів України щодо удосконалення державного регулювання ринків фінансових послуг", споживач звільняється від відповідальності перед кредитодавцем за таке прострочення. У тому числі, але не виключно, споживач у разі допущення такого прострочення звільняється від обов`язку сплати кредитодавцю неустойки (штрафу, пені) та інших платежів, передбачених договором про споживчий кредит за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) споживачем зобов`язань за таким договором. Забороняється збільшення процентної ставки за користування кредитом з інших причин, ніж передбачені частиною четвертою статті 1056-1 Цивільного кодексу України, у разі невиконання зобов`язань за договором про споживчий кредит у період, зазначений у цьому пункті. Дія положень цього пункту поширюється, у тому числі, на кредити, визначені частиною другою статті 3 цього Закону. Слід зазначити, що на договори споживчого кредиту, які будуть укладатися після спливу тридцятого дня включно з дня набрання чинності Законом №3498- IX (набрав чинності 24.12.2023+30 днів = 23.01.2024) вимога пункту 6 Розділу IV «Прикінцеві та перехідні положення» Закону не поширюється, та нарахування пені не забороняється. В той час, відповідно до Закону України від 15 березня 2022 року № 2120-IX «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо дії норм на період дії воєнного стану», розділ «Прикінцеві та перехідні положення» Цивільного кодексу України доповнено новими пунктом 18, відповідно до якого у період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування у разі прострочення позичальником виконання грошового зобов`язання за договором, відповідно до якого позичальнику було надано кредит (позику) банком або іншим кредитодавцем (позикодавцем), позичальник звільняється від відповідальності, визначеної ст. 625 ЦК України, а також від обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за таке прострочення. Установити, що неустойка (штраф, пеня) та інші платежі, сплата яких передбачена відповідними договорами, нараховані включно з 24.02.2022 за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) за такими договорами, підлягають списанню кредитодавцем (позикодавцем). Також Законом №21220-ІХ від 15.03.2022 внесені зміни до Закону України «Про споживче кредитування» та відповідно до п. 6-1 розділу IV «Прикінцеві та перехідні положення» встановлено, що у період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після дня його припинення або скасування у разі прострочення споживачем виконання зобов`язань за договором про споживчий кредит споживач звільняється від відповідальності перед кредитодавцем за таке прострочення. У разі допущення такого прострочення споживач звільняється, зокрема, від обов`язку сплати кредитодавцю неустойки (штрафу, пені) та інших платежів, сплата яких передбачена договором про споживчий кредит за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) споживачем зобов`язань за таким договором. Забороняється збільшення процентної ставки за користування кредитом з причин інших, ніж передбачені ч. 4 ст. 1056-1 ЦК України, у разі невиконання зобов`язань за договором про споживчий кредит у період, зазначений у цьому пункті. Норми цього пункту поширюються, у тому числі, на кредити, визначені ч. 2 ст. 3 Закону. Неустойка (штраф, пеня) та інші платежі, сплата яких передбачена договором про споживчий кредит, нараховані включно з 24.02.2022 за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) за таким договором, підлягають списанню кредитодавцем". Із зазначеного слідує, що законодавцем звільнено позичальників від відповідальності визначеної статтею 625 ЦПК України, а також неустойки (штрафу, пені) та від інших платежів за прострочення виконання зобов`язань за договором, які були нараховані у період дії в Україні воєнного стану, тобто з 24.02.2022 та такі нарахування підлягають списанню. Верховний Суд вже викладав висновки щодо застосування пункту 18 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України до зобов`язань, які виникли на підставі окремих договорів. Зокрема, вказувалося, що на кредитний договір розповсюджується дія пункту 18 Прикінцеві та перехідні положення ЦК України (постанова Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 18 жовтня 2023 року у справі № 706/68/23 провадження № 61-8279св23). Тлумачення пункту 18 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України свідчить, що законодавець передбачив особливості у регулюванні наслідків прострочення виконання (невиконання, часткового виконання) певних грошових зобов`язань. Така особливість проявляється: - в періоді існування особливих правових наслідків. Таким є період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування; - в договорах, на які поширюються специфічні правові наслідки. Такими є договір позики, кредитний договір, і в тому числі договір про споживчий кредит; - у встановленні спеціальних правових наслідків прострочення виконання (невиконання, часткового виконання). Такі наслідки полягають в тому, що позичальник звільняється від відповідальності, визначеної частиною другою статті 625 ЦК України, а також від обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за таке прострочення. У разі якщо неустойка (штраф, пеня) та інші платежі, сплата яких передбачена відповідними договорами, нараховані включно з 24.02.2022 за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) за такими договорами, підлягають списанню кредитодавцем (позикодавцем). Отже, до спірних правовідносин, які виникли у зв`язку із невиконанням відповідачем грошових зобов`язань, що випливають із кредитного договору №АВН0СТ155101724395140365 від 23.08.2024, підлягають застосуванню вимоги пункту 18 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України, а тому позовні вимоги в частині стягнення заборгованості за пенею в розмірі 272,25 грн є необгрунтованими і до задоволення не підлягають. За наведених обставин позов підлягає до часткового задоволення та з відповідача на користь позивача слід стягнути заборгованість за тілом кредиту в розмірі 20479,19 грн та за процентами в розмірі 5242,18 грн, а всього 25721,37 грн. Судові витрати Позивачем при зверненні до суду з даним позовом сплачено судовий збір в розмірі 2422,40 грн згідно платіжного доручення №6005315495374 від 01.06.2025. Відповідно до\~ч. 1 ст. 141 ЦПК України\~судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. А тому, судовий збір, що підлягає стягненню з відповідача на користь позивача становить 2396,96 грн (25721,37 грн становить 98,95% від 25993,62 грн; 98,95 % від 2422,40 грн становить 2396,96 грн).

Outcome: partial