Jurisdiction: civil
Date: 2025-09-14 00:00:00

20 травня 2025 року представник позивача звернувся до суду з позовною заявою до [PERSON] про стягнення заборгованості за водопостачання та водовідведення. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що ОКВП «Дніпро-Кіровоград» є виконавцем послуги з централізованого питного водопостачання та водовідведення, в тому числі за місцем проживання відповідача в квартирі [ADDRESS] , з особовим рахунком № [NUMBER] відкритим на ім`я [PERSON] . Таким чином, відповідач згідно з укладеним індивідуальним договором від 10 березня 2022 року та згідно з ч. 5 ст.\~13, ч. 7 ст.\~14 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», з 10 березня 2022 року являється споживачем комунальних послуг, які надаються позивачем. При цьому, у вищевказаному будинку 07 лютого 2023 року встановлено вузол комерційного обліку водопостачання. Нарахування плати за спожиті комунальні послуги з водопостачання та водовідведення проводиться відповідно до\~Закону України «Про житлово-комунальні послуги»\~(ст. ст. 7, 9, 14),\~Закону України «Про комерційний облік теплової енергії та водопостачання»\~(ст. ст. 3, 9), Методики розподілу між споживачами обсягів спожитих у будівлі комунальних послуг. Відповідно до ч. 5 ст. 13, ч. 7 ст. 14 Закону України "Про житлово-комунальні послуги"\~з 10 березня 2022 року індивідуальний договір приєднання вважається укладеним, якщо протягом 30 днів з дня опублікування тексту договору на вебсайті ОКВП "Дніпро-Кіровоград", власник не вчинив дій щодо відключення (відмови) від комунальної послуги, та в цей час надавались послуги з централізованого питного водопостачання та водовідведення. Відповідно до ч. ч. 1, 2,\~ст. 9 Закону України "Про комерційний облік теплової енергії та водопостачання"\~комерційний облік здійснюється вузлом (вузлами) комерційного обліку відповідної комунальної послуги, що забезпечує (забезпечують) загальний облік її споживання, згідно з показаннями його (їх) засобів вимірювальної техніки. До встановлення вузла (вузлів) комерційного обліку відповідно до вимог ч. 2 ст. 3 цього Закону\~обсяги споживання гарячої чи питної води визначаються за показниками вузлів розподільного обліку, а у разі їх відсутності - за нормами споживання, встановленими органом місцевого самоврядування. Плата за спожиті житлово-комунальні послуги здійснюється відповідно до ч. 1 ст. 9, ч. 3 ст. 14 Закону України "Про житлово-комунальні послуги". Відповідач, в порушення вказаних норм, має заборгованість за надані послуги за період з 01 вересня 2019 року по 01 травня 2025 року на загальну суму 27\~470,51 грн.. Враховуючи викладене, позивач просить стягнути з відповідача заборгованість за надані послуги з водопостачання та водовідведення у сумі 27\~470,51 грн., інфляційні витрати у сумі 3\~811,75 грн., 3% річних у сумі 963,95 грн. та понесені судові витати у виді сплаченого при звернені до суду судового збору у сумі 3\~028,00 грн.. (а.с. 2-3) Ухвалою суду від 22 травня 2025 року відкрито спрощене позовне провадження по справі з викликом (повідомленням) сторін. (а.с. 21-22) 02 червня 2025 року представником відповідача подану заяву про застосування строку позовної давності, в якій останній наголошує, що позовна заява подана з порушенням строків позовної давності встановлених ст. ст. 257, 258 ЦК України. Згідно з ч. 4 ст. 267 ЦК України сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою відмови у задоволені позову. Позовні вимоги позивача стосуються стягнення заборгованості за період з 2014 рік по 20 травня 2022 року. Позивач звернувся до суду з вказаним позовом лише 20 травня 2025 року, тобто після спливу строків позовної давності. Просить суд застосувати позовну давність, яка є підставою для відмови у позову. (а.с. 36-38) Ухвалою суду від 02 липня 2025 року задоволено клопотання представника позивача [PERSON] про витребування доказів. Витребувано від Першої Світловодської державної нотаріальної контори Кіровоградської області копію свідоцтва про право на спадщину, видане [PERSON] від 11 червня 2022 року № 1-275. (а.с. 46-47) 25 липня 2025 року Першою Світловодською державною нотаріальною конторою Кіровоградської області надано відповідні докази на виконання ухвали суду від 02 липня 2025 року. (а.с. 53-54) 15 вересня 2025 року представником позивача подано заяву стосовно заявленої вимоги про застосування строків позовної давності. Згідно заяви представник заперечує проти задоволення заяви представника відповідача. Постановою Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 № 211 «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням короновірусної хвороби (COVID-19), з 12 березня 2020 року на всій території України встановлено карантин. Строк карантину неодноразово продовжувався і відмінений лише з 24 години 00 хвилин 30 червня 2023 року відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 27.06.2023 № 651. Законом України від 30.03.2020 № 540-IX "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)", доповнено пунктом 12 розділ "Прикінцеві положення" ЦК України, за змістом якого під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 257, 258, 362, 559, 681, 728, 786, 1293 цього Кодексу, продовжуються на строк дії такого карантину. Окрім того, Законом України "Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо дії норм на період дії воєнного стану" від 15.03.2022 № 2120-IX розділ "Прикінцеві та перехідні положення" ЦК України доповнено пунктом 19, згідно якого у період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану строки, визначені статтями 257-259, 362,559, 681,728, 786, 1293 цього Кодексу, продовжуються на строк його дії. У редакції Закону України від 08.11.2023 № 3450-ІХ "Про внесення змін до Цивільного кодексу України щодо вдосконалення порядку відкриття та оформлення спадщини" пункт 19 розділу "Прикінцеві та перехідні положення" ЦК України доповнено, викладено в новій редакції щодо зупинення строків позовної давності у період дії воєнного стану в Україні, введеного Указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24.02.2022 № 64/2022, перебіг позовної давності, визначений цим Кодексом, зупиняється на строк дії такого стану. Законом України від 14.05.2025 № 4434-ІХ "Про внесення зміни до розділу "Прикінцеві та перехідні положення" ЦК України щодо поновлення перебігу позовної давності" виключено пункт 19 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України (набрав чинності 04.09.2025). Позивачем подано позов до відповідача про стягнення заборгованості за водопостачання та водовідведення за період з 01.09.2019 по 01.05.2025 на загальну суму 27 470,51 грн.. Враховуючи викладене, перебіг позовної давності подовжений з 12.03.2020 по 01.07.2023, зупинений 24.02.2022 і відновив свій перебіг з 04.09.2025. Тому, позивач жодним чином не пропустив строк позовної давності. (а.с. 56) Представник позивача в судове засідання не з`явився, надав до суду письмову заяву про розгляд справи без його участі. Позовні вимоги підтримує в повному обсязі. (а.с. 55) Відповідач та представник відповідача в судове засідання не з`явилися, про причини своєї неявки суду не повідомили, про місце, дату та час судового розгляду справи повідомлені належним чином у встановленому законом порядку, що підтверджується\~довідкою про\~доставку електронного\~документу та\~довідкою про\~доставку смс-повідомлення.(а.с. 50-51) У зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється, що відповідає положенням ч. 2 ст. 247 ЦПК України. Дослідивши матеріали справи відповідно до ст. 229 ЦПК України, судом встановлені наступні обставини та відповідні ним правовідносини. Судом встановлено, що [PERSON] є споживачем послуг з централізованого питного водопостачання та водовідведення за адресою: [ADDRESS] , на її ім`я відкрито особовий рахунок № [NUMBER] . Відповідно до копії витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 06 травня 2025 року, [PERSON] є власницею квартири за адресою: [ADDRESS] , відповідно до свідоцтва про право на спадщину. (а.с. 5) Згідно із свідоцтвом про право на спадщину за заповітом № 1-275 від 11 червня 2022 року, видане державним нотаріусом Першої Світловодської державної нотаріальної контори Кіровоградської області Москаленко Н.І., [PERSON] , як спадкоємиця майна [PERSON] , померлої [INFO] , отримала спадкове майно, яке складається із квартири [ADDRESS] , яка належала спадкодавцю на підставі дубліката договору дарування, виданого Державним нотаріальним архівом в Кіровоградській області 06 вересня 2021 року за реєстром № 2-135. (а.с. 54) Із розрахунку, наданого ОКВП "Дніпро-Кіровоград" по особовому рахунку № [NUMBER] , встановлено, що відповідачу за адресою: [ADDRESS] , нараховано плату за спожиті послуги водопостачання та водовідведення за період з 01 вересня 2019 року по 01 травня 2025 року, на суму 27 470,51 грн.. (а.с. 4-5) Відповідно до розрахунку наданого позивачем, інфляційні втрати по особовому рахунку № [NUMBER] , складають 3 811 грн. 75 коп., три відсотки річних від простроченої суми становить 963 грн. 95 коп.. (а.с. 6) Згідно з копії свідоцтва про повірку законодавчого регульованого засобу вимірювальної техніки від 26 січня 2024 року, на виконання вимог Закону України» Про комерційний облік теплової енергії та води» будинок за адресою: [ADDRESS] , обладнано лічильником комерційного обліку. (а.с. 8) Згідно з копією акту № 168 про прийняття вузла комерційного обліку на абонентний облік від 27 лютого 2023 року, за адресою: [ADDRESS] , встановлено та прийнято на абонентний облік комерційний прилад обліку. (а.с. 11) Відповідно до таблиці розподілу обсягу водоспоживання мешканцями будинку [ADDRESS] , відповідачу за адресою: [ADDRESS] , нараховано плату за спожиті послуги водопостачання та водовідведення: за квітень 2023 року 14,861 м3, за травень 2023 року 15,583 м3, за червень 2023 року 16,617 м3, за липень 2023 року 18,182 м3, за серпень 2023 року 10,5 м3, за вересень 2023 року 15,837 м3, за жовтень 2023 року 7,5 м3, за листопад 2023 року 12 м3, за грудень 2023 року 3 м3, за січень 2024 року 3,536 м3, за лютий 2024 року 2,098 м3, за березень 2024 року 4,622 м3, за квітень 2024 року 11,799 м3, за травень 2024 року 11,764 м3, за червень 2024 року 3,334 м3, за липень 2024 року 8,746 м3, за серпень 8,419 м3, за вересень 2024 року 5,666 м3, за жовтень 2024 року 6,785 м3, за листопад 2024 року 6,639 м3, за грудень 2024 року 4,666 м3, за січень 2025 року 5,555 м3, за лютий 2025 року 5,5 м3, за березень 2025 року 6 м3, за квітень 2025 року 3 м3. Вказані нарахування містяться у графі: об'єм за розподільними вузлами. (а.с. 58-60) При вирішенні спору суд виходить з наступного. Відповідно до статті 13 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) цивільні права особа здійснює у межах, наданих їй договором або актами цивільного законодавства. Із змісту ч. 1 ст. 901 ЦК слідує, що за договором про надання послуг одна сторона (виконавець) зобов`язується за завданням другої сторони (замовника) надати послугу, яка споживається в процесі вчинення певної дії або здійснення певної діяльності, а замовник зобов`язується оплатити виконавцеві зазначену послугу, якщо інше не встановлено договором. Відповідно до ст. 67 ЖК УРСР плата за комунальні послуги (водопостачання, газ, теплова енергія та інші послуги) береться крім квартирної плати за затвердженими в установленому порядку тарифами. Згідно зі ст. 68 ЖК УРСР наймач зобов`язаний щомісячно сплачувати комунальні послуги, у тому числі і за послуги теплопостачання. Пунктом 6 ч. 1 ст. 1 Закону України "Про житлово-комунальні послуги" визначено, що індивідуальний споживач - це фізична або юридична особа, яка є власником (співвласником) нерухомого майна, або за згодою власника інша особа, яка користується об`єктом нерухомого майна і отримує житлово-комунальну послугу для власних потреб та з якою або від імені якої укладено відповідний договір про надання житлово-комунальної послуги. Згідно з п. 5 ч. 3 ст. 20 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» споживач зобов`язаний оплачувати житлово-комунальні послуги у строки, встановлені договором або законом. Відповідно до ч. 2 ст. 32 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», розмір плати за комунальні послуги розраховується виходячи з розміру затверджених цін/тарифів та показань засобів обліку або за нормами, затвердженими у встановленому порядку. Згідно із ч. ч. 1, 2 ст. 526 ЦК України - зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог Цивільного кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Стаття 525 ЦК України передбачає, що одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. Відповідно до ст. 67 Житлового кодексу України, плата за комунальні послуги (водопостачання, газ, теплова енергія та інші послуги) береться, крім квартирної плати, за затвердженими в установленому порядку тарифами. Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 7 Закону України "Про житлово-комунальні послуги" індивідуальний споживач зобов`язаний оплачувати надані житлово-комунальні послуги за цінами/тарифами, встановленими відповідно до законодавства, у строки, встановлені відповідними договорами. Відповідно до ч. 1 ст. 9 Закону України „Про житлово-комунальні послуги", споживач здійснює оплату за спожиті житлово-комунальні послуги щомісяця, якщо інший порядок та строки не визначені відповідним договором. Споживач не звільняється від оплати житлово-комунальних послуг, отриманих ним до укладення відповідного договору. Згідно з п. п. 5 п. 47 Правил надання послуг з централізованого водопостачання та централізованого водовідведення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України № 690 від 05.07.2019, споживач зобов`язаний оплачувати надані послуги за цінами/тарифами, встановленими відповідно до законодавства, а також вносити плату за абонентське обслуговування у строки, встановлені договором. Пунктом 38 "Правил надання послуг з централізованого водопостачання та централізованого водовідведення" передбачено, що споживач здійснює оплату спожитих послуг щомісяця в порядку та строки, визначені договором. Закон України «Про комерційний облік теплової енергії та водопостачання» визначає засади забезпечення комерційного, у тому числі розподільного, обліку послуг з постачання теплової енергії, постачання гарячої води, централізованого водопостачання та забезпечення відповідною обліковою інформацією споживачів таких послуг. Згідно із положеннями ч. ч. 1, 3 ст. 3 Закону України "Про комерційний облік теплової енергії та водопостачання", оснащення будівель вузлами комерційного обліку та обладнанням інженерних систем для забезпечення такого обліку здійснюється відповідно до проектної документації з дотриманням будівельних норм і правил у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері житлово-комунального господарства. Таке оснащення та відповідна проектна документація не потребують видачі технічних умов та інших вимог до встановлення вузла комерційного обліку, погодження з державними органами, органами місцевого самоврядування, їхніми посадовими особами, операторами зовнішніх інженерних мереж, виконавцями комунальних послуг. Оператор зовнішніх інженерних мереж не менш як за два місяці до встановлення вузлів комерційного обліку повідомляє власників (співвласників) будівлі про намір встановити такий вузол та вартість такого встановлення. Порядок такого інформування визначається Кабінетом Міністрів України. Порядок інформування оператором зовнішніх інженерних мереж власників (співвласників) будівлі, про намір встановлення вузла комерційного обліку, затверджено постановою КМУ від 06.06.2018 № 444, відповідно до якої, днем отримання повідомлення власниками (співвласниками) будівлі є дата розміщення повідомлення на офіційному веб-сайті оператора зовнішніх інженерних мереж, а у разі відсутності такого сайту - на офіційному веб-сайті органу місцевого самоврядування. ОКВП "Дніпро-Кіровоград", як оператор зовнішніх мереж, повідомив власників (співвласників) будинку [ADDRESS] , про намір встановлення вузла комерційного обліку на офіційному сайті підприємства, 13 лютого 2020 року. Відповідно до ч. 1, 2 ст. 9 Закону України «Про комерційний облік теплової енергії та водопостачання» комерційний облік здійснюється вузлом (вузлами) комерційного обліку відповідної комунальної послуги, що забезпечує загальний облік її споживання, згідно з показниками його засобів вимірювальної техніки. До встановлення вузла комерційного обліку відповідно до вимог частини другої статті 3 цього Закону обсяги споживання гарячої чи питної води визначаються за показаннями вузлів розподільного обліку, а у разі їх відсутності за нормами споживання, встановленими органами місцевого самоврядування. Статтею 22 Закону України "Про питну воду та питне водопостачання" передбачено обов`язок споживачів питної води своєчасно вносити плату за використану питну воду відповідно до встановлених тарифів на послуги централізованого водопостачання і водовідведення. Таким чином, відповідач свої зобов`язання щодо своєчасності плати за фактично отримані послуги належним чином не виконує, чим порушує вимоги ст. 526 ЦК, якою передбачено, що зобов`язання має виконуватись належним чином, відповідно до умов договору та вимог ЦК України, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог, - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. У відповідності до cт. 625 ЦК України - боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Згідно із ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. На підставі вказаної норми закону, позивачем проведено власний розрахунок індексу інфляції та трьох відсотків річних виходячи із розміру заборгованості за отримані відповідачем послуги, в результаті проведення якого відповідачу нараховано індекс інфляції в розмірі 3 811,75 грн., 3% річних у розмірі 963,95 грн. за період з 01 січня 2024 року по 30 квітня 2025 року. (а.с. 6) Отже, заборгованість за послуги водопостачання та водовідведення підлягає стягненню з відповідача з урахуванням встановленого індексу інфляції, а також трьох процентів річних від простроченої суми. Представником відповідача подано заяву про застосування наслідків пропуску трирічного строку позовної давності. Розглядаючи вказану заяву представника відповідача, суд виходить з наступного. Строком є певний період у часі, зі спливом якого пов`язана дія чи подія, яка має юридичне значення. Згідно зі ст. 256 ЦК України, позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу. Вона обчислюється за загальними правилами обчислення цивільно-правових строків. Позовна давність установлюється в законі з метою упорядкування цивільного обороту за допомогою стимулювання суб`єктів права, законні інтереси яких порушені, до реалізації права на їх позовний захист протягом установленого строку. За положеннями ч. 1 ст. 261 ЦК України, перебіг позовної давності починається від дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила. Метою встановлення в законі позовної давності є забезпечення захисту порушеного суб`єктивного матеріального права або охоронюваного законом інтересу в межах певного періоду часу, тобто тимчасове обмеження отримати захист за допомогою звернення до суду, можна зробити висновок, що об`єктом дії позовної давності є право на позовний захист (право на позов у матеріальному сенсі), що є самостійним правом (не ототожнюється із суб`єктивним матеріальним правом і реалізується в межах охоронних правовідносин), яким наділяється особа, право якої порушене. Відповідно до ст. 257 ЦК України, загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки. Зазначений трирічний строк діє після порушення суб`єктивного матеріального цивільного права (регулятивного), тобто після виникнення права на захист (охоронного). Як встановлено судом, відповідач зобов`язаний щомісяця здійснювати оплату за спожиті житлово-комунальні послуги, а відтак вказані зобов`язання відповідачем з оплати житлово-комунальних послуг виникали щомісяця. Розрахунковим періодом для оплати послуг є календарний місяць. Плата за послуги повинна була вноситися не пізніше 20 числа місяця, що настає за розрахунковим. Тобто, з 21 числа кожного місяця, що слідує за розрахунковим, починається період прострочення оплати наданих у попередньому місяці житлово-комунальних послуг, а отже, і перебіг позовної давності щодо відповідного щомісячного платежу, за яким споживач допустив прострочення. Аналогічна правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 07.07.2020 у справі № 712/8916/17. Водночас слід зазначити, що за змістом положень п. 12 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 257, 258, 362, 559, 681, 728, 786, 1293 цього Кодексу, продовжуються на строк дії такого карантину. Постановою Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 № 211 "Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2" установлено з 12 березня 2020 року на всій території України карантин. Постановою Кабінету Міністрів України № 651 від 27.06.2023 "Про відміну на всій території України карантину, встановленого з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2" відмінено з 24 години 00 хвилин 30 червня 2023 року на всій території України карантин, встановлений з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2. Тобто з 12 березня 2020 року строк позовної давності продовжено на строк дії карантину, тобто до 01 липня 2023 року. Окрім того, за п. 19 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України у період дії воєнного стану в Україні, введеного Указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24.02.2022 № 64/2022, затвердженим Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24.02.2022 № 2102-IX, перебіг позовної давності, визначений цим Кодексом, зупиняється на строк дії такого стану. Суд звертає увагу, що Законом України № 4434-ІХ від 14.05.2025 "Про внесення зміни до розділу "Прикінцеві та перехідні положення" Цивільного кодексу України щодо поновлення перебігу позовної давності", яким виключено пункт 19 "Прикінцевих та перехідних положень" Цивільного кодексу України щодо призупинення строків позовної давності, набрав чинності з 04 вересня 2025 року. У рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Пономарьов проти України" Суд зробив висновок про те, що правова система багатьох країн-членів передбачає можливість продовження строків, якщо для цього є обґрунтовані підстави. Конституційне право на судовий захист передбачає як невід`ємну частину такого захисту можливість поновлення порушених прав і свобод громадян, правомірність вимог яких встановлена в належній судовій процедурі і формалізована в судовому рішенні, і конкретні гарантії, які дозволяли б реалізовувати його в повному об`ємі і забезпечувати ефективне поновлення в правах за допомогою правосуддя, яке відповідає вимогам справедливості, що узгоджується також зі ст. 13 Конвенції про захист прав людини і основних свобод. У рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Іліан проти Туреччини" зазначено, що правило встановлення обмежень доступу до суду у зв`язку з пропуском строку звернення повинно застосовуватися з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру; перевіряючи його виконання слід звертати увагу на обставини справи. Приписами ч. 3, 4 ст. 267 ЦК України передбачено, що позовна давність застосовується судом лише за заявою сторони у спорі, зробленою до винесення ним рішення. Сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови у позові. Ураховуючи, що перебіг позовної давності у цій справі продовжувався та зупинявся у зв`язку із введенням карантину та воєнного стану, відтак на час розгляду справи позовна давність не спливла, а тому підстави для її застосування відсутні. Частиною 5 ст. 1268 ЦК України передбачено, що незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. У постанові від 22 березня 2023 року у справі № 463/6829/21-ц Касаційний цивільний суд у складі Верховного Суду зазначив, що спадкоємець, який у встановленому законом порядку прийняв спадщину, є її власником із часу відкриття спадщини, а документом, що підтверджує право власності на спадкове майно, є свідоцтво на спадщину, отримане в установленому законодавством порядку. З матеріалів справи відомо, що відповідач [PERSON] у встановленому законом порядку прийняла спадщину - квартиру [ADDRESS] , та стала власницею спадкового майна з моменту відкриття спадщини, тобто з 07 грудня 2019 року. Таким чином, судом встановлено, що розрахунок заборгованості за послуги з водопостачання та водовідведення потрібно здійснювати з часу прийняття спадщини відповідачем, тобто з грудня 2019 року. Отже, з відповідача [PERSON] на користь ОКВП "Дніпро-Кіровоград" підлягає стягненню заборгованість за послуги з водопостачання та водовідведення за період з 01 грудня 2019 року по 01 травня 2025 року в розмірі 26 493,86 грн.. Відповідно до ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягають стягненню судові витрати, а саме сплачений позивачем судовий збір пропорційно до задоволеної частини вимог, а саме: (26\~493,86 грн. + 3 811,75 грн. + 963,95 грн.) х 100/32 246,21 грн. = 97%\~х 3 028,00 грн./100 = 2 937,16 грн.. На підставі Закону України «Про житлово-комунальні послуги», Закону України «Про питну воду та питне водопостачання», ст. ст. 525, 625 ЦК України, ст. ст. 141, 263-265 ЦПК України, суд, -

Outcome: partial