Jurisdiction: civil
Date: 2025-09-18 00:00:00

Позивач [PERSON] звернувся до суду з позовом до Харківської міської\~ради, третя особа приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Харківської області Карафетова К.В. в якому просить визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] , тривалістю три місяці з дня набрання законної сили рішенням суду. В обґрунтування позовної заяви позивач зазначив, що [INFO] в м. Харкові Харківської області померла його баба, [PERSON] , яка народилась [INFO] в с. Басівка Миропільського району Сумської області, постійно мешкала та була зареєстрована за адресою: [ADDRESS] . Після її смерті залишилась спадщина, яка складається з 1/3 частки квартири [ADDRESS] та грошових вкладів. ЇЇ Чоловік та єдиний син померли раніше. Інших спадкоємців, передбачених чинним законодавством України, в тому числі, які б згідно ст. 1241 ЦК України мали право на обов`язкову частку у спадщині та передбачених ст.ст. 1261, 1266 ЦК України, в тому числі малолітніх, неповнолітніх, недієздатних спадкоємців, а також спадкоємців, цивільна дієздатність яких обмежена, немає. Також зазначив, що померла залишила заповіт, посвідчений Ніколенко А.С. приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу 03.11.2022 року за реєстровим № 894, 895. Спадщину за заповітом, його мати [PERSON] , [INFO] не прийняла, про що йому не було відомо. У встановлений законом шестимісячний строк він не звернувся до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини у зв`язку із проходженням військової служби за мобілізацією у військовій частині [NUMBER] з 13.09.2024 року по теперішній час. Враховуючи вищевикладене,\~позивач [PERSON] була\~вимушений звернутися з даним позовом до суду для захисту своїх прав та інтересів. Ухвалою Комінтернівського районного суд м. Харкова від 06.03.2025 року по вищевказаній справі відкрито провадження, призначено розгляд справи за правилами загального позовного провадження в підготовче судове засідання з викликом сторін. Крім того ухвалою Слобідського районного суд міста Харкова від 09.06.2025 року залучено до участі у справі за позовом [PERSON] до Харківської міської\~ради, третя особа приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Харківської області Карафетова К.В. про\~визначення додаткового\~строку для\~прийняття спадщини в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору [PERSON] . Ухвалою Слобідського районного суд міста Харкова від 08.07.2025 року закрито підготовче провадження у\~справі за позовом [PERSON] до Харківської міської\~ради, треті особи: приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Харківської області Карафетова К.В., [PERSON] про\~визначення додаткового\~строку для\~прийняття спадщини, та призначено справу до судового розгляду. Позивач [PERSON] в судове засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином. В судовому засіданні представник позивача [PERSON] [PERSON] позовні вимоги підтримав в повному обсязі, та посилаючись на обставини викладені в позовній заяві просив їх задовольнити та зазначив, що позивачу не було відомо про факт не прийняття спадщини спадкоємцем за заповітом [PERSON] . У листопаді - грудні 2024 року від останньої йому стало відомо про не прийняття матір`ю спадщини, після чого він прийняв рішення звернутися до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини, але не зміг цього зробити у встаноовлений законом строк через проходження військової служби. До судового засідання представник відповідача Харківської міської ради не з`явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, про причини неявки суду не повідомив, відзив до суду не надав. У судове засідання третя нотаріус Харківського міського нотаріального округу Харківської області Карафетова К.В. не з`явилася, про день, час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, про причини неявки суду не повідомила. У судове засідання третя [PERSON] не з`явилися, про день, надала до суду заяву в якій просидла розглянути справу за її відсутності та підтримала позовні вимоги позивача. Дослідивши матеріали справи, докази в їх сукупності, суд приходить до наступного. З матеріалів справи вбачається, що відповідно до свідоцтва про смерть Серія [NUMBER] від 27.05.2024 року [PERSON] , [INFO] , померла [INFO] , місце державної реєстрації: Перший відділ державної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, актовий запис № 6692. Свідоцтвом про народження № [NUMBER] підтверджується, що [PERSON] , народилась [INFO] , її батьками зазначені [PERSON] та [PERSON] . Крім того відповідно до свідоцтва про шлюб Серії [NUMBER] [PERSON] та [PERSON] зареєстрували шлюб 04.12.1949 року, після реєстрації шлюбу Чорній присвоєне прізвище [PERSON] . Свідоцтвом про припинення одруження № [NUMBER] підтверджується, що [PERSON] та [PERSON] розірвали шлюб про що в книзі записів актів громадянського стану про припинення одруження зроблено запис № 76 від 13.02.1968 року. Після розірвання шлюбу [PERSON] отримала прізвище « [PERSON] ». Відповідно до свідоцтва про шлюб Серії [NUMBER] [PERSON] та [PERSON] зареєстрували шлюб 20.11.1970 року, після реєстрації шлюбу Чорній присвоєне прізвище [PERSON] . Згідно до свідоцтва про смерть Серія [NUMBER] від 30.01.2010 року [PERSON] , помер [INFO] , місце державної реєстрації: відділ реєстрації актів цивільного стану по м. Харкову Харківського міського управління юстиції, актовий запис № 1538. Також відповідно до свідоцтва про народження Серії [NUMBER] від 06.07.1950 року вбачається, що батьками [PERSON] , [INFO] є [PERSON] та [PERSON] . Зі свідоцтва про народження Серії [NUMBER] від 24.03.1981 року вбачається, що батьками [PERSON] , [INFO] є [PERSON] та [PERSON] . Свідоцтвом про смерть Серія [NUMBER] від 08.09.2022 року підтверджується, що [PERSON] , [INFO] , помер [INFO] , місце державної реєстрації: відділ державної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків), актовий запис № 8566. Відповідно до заповіту від 20.12.2003 року посвідченого приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Бєлінською Є.В., зареєстрованого в реєстрі за № 1-3119 вбачається, що [PERSON] , [INFO] на випадок її смерті зробила таке розпорядження: все належне їй майно, де б таке не було та з чого б воно не складалось, і взагалі все те, що буде їй належати за законом на день її смерті в тому числі належну їй на праві власності частину квартири [ADDRESS] вона заповідає сину [PERSON] , [INFO] , який мешкає за адресою: [ADDRESS] . Також згідно до заповіту від 20.12.2003 року посвідченого приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Бєлінською Є.В., зареєстрованого в реєстрі за № 1-3118 вбачається, що [PERSON] , [INFO] на випадок його смерті зробив таке розпорядження: належну йому на праві власності частину квартири [ADDRESS] він заповідає [PERSON] , [INFO] , який мешкає разом з ним. Відповідно до заповіту від 03.11.2022 року посвідченого приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Ніколенко А.С., зареєстрованого в реєстрі за № 894, 895 вбачається, що [PERSON] , [INFO] на випадок її смерті зробила таке розпорядження: все належне їй майно, де б таке не знаходилось, і взагалі все те, що буде їй належати на день її смерті і на що вона за законом вона матиме право, вона заповідає [PERSON] , [INFO] , яка зареєстрована за адресою: [ADDRESS] . Як вбачається з копії матеріалів спадкової справи № 32/2024, наданої на виконання ухвали суду, після смерті [PERSON] , з заявою про прийняття спадщини звернувся 30.12.2024 року [PERSON] , який надав відповідну заяву приватному нотаріусу Харківського міського нотаріального округу Харківської області Карафетовій К.В. (зареєстровано в реєстрі: № 102 від 30.12.2024). Постановою приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Харківської області Карафетової К.В. від 07.01.2025 року № 4/02-31 [PERSON] у видачі свідоцтва про право на спадщину після померлої [INFO] [PERSON] , [INFO] , яка постійно була зареєстрована та мешкала на день смерті за адресою: [ADDRESS] , у зв`язку з відсутністю факту прийняття ним спадщини та пропуском встановленого законом строку на прийняття спадщини. Також зі свідоцтва про право на спадщину за законом від 22.01.2025 року, зареєстрованого в реєстрі за № 57, посвідченого приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Харківської області Ніколенко А.С., вбачається, що спадкоємцем зазначеного у цьому свідоцтві майна [PERSON] , [INFO] , який помер [INFO] , є його дружина [PERSON] , [INFO] . Спадщина, на яку видано свідоцтво, складається з: 2/3 часток в праві власності квартири [ADDRESS] , яка в цілому складається з двох кімнат, загальною площею 45,3 кв.м., житловою площею 27,4 кв.м. Відповідно до довідки ВЧ [NUMBER] № 9171188 від 21.09.2024 року вбачається, що солдат [PERSON] проходить службу у військовій частині [NUMBER] з 13.09.2024 року по теперішній час. Згідно зі ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Відповідно до ст.ст. 4, 5 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законами України. Відповідно до ч. 3 ст.\~12\~ЦПК\~України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Статтею 1216\~ЦК України передбачено, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця) до інших осіб (спадкоємців). Відповідно ст. ст. 1217, 1218\~ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом, до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. У відповідності до ч. 1 ст.\~1270\~ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України). Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Згідно з ч. 1 ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини, а з урахуванням пункту 3 Постанови Кабінету Міністрів від 28 лютого 2022 року 3164 «Деякі питання в умовах воєнного стану», відповідно до якого перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці. Згідно зі ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Отже законодавчо передбачено, що якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Відповідно до п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (ч.2 ст.1272 ЦК України), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини, відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволенню не підлягають. Згідно з п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Позивач повинен довести поважність пропуску строку для прийняття спадщини не лише у межах шестимісячного строку, встановленого частиною першою статті 1270 ЦК України, а й упродовж усього періоду від дати відкриття спадщини до дати звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини. Вирішуючи питання поважності причин пропуску шестимісячного строку, визначеного статтею 1270\~ЦК України для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи. Позивач, як на підставу пропуску строку звернення з заявою про прийняття спадщини, посилався на те, що він починаючи з 13.09.2024 року по теперішній час проходить військову службу у військовій частині [NUMBER] . А також зазначає, що йому було відомо про те, що померла [PERSON] склала заповіт на ім`я його матері [PERSON] та про факт не прийняття спадщини останньою йому відомо не було. Суд зауважує, що під час розгляду справи встановлено, що спадщина за померлою матір`ю позивача ніким не прийнята, в матеріалах справи відсутні докази про наявність інших спадкоємців, які претендують на спадщину, заяв про відмову від спадщини позивач не подавала, спадщина не визнана судом відумерлою, позивач в інший спосіб, крім як звернутися з позовом до суду про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини, захистити своє порушене право не може, тому суд дійшов висновку про обґрунтованість та доведеність позовних вимог позивача про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Виходячи з аналізу вищенаведених норм чинного законодавства, оцінивши надані до суду докази в їх сукупності, суд приходить до висновку, що оскільки позивач пропустив строк прийняття спадщини, то суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку прийняття спадщини спадкоємцем поважними, а позовні вимоги позивача [PERSON] такими, що підлягають задоволенню. Згідно з положеннями ст.\~81\~ЦПК\~України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6\~Конвенції про\~захист прав\~людини і\~основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення («Серявін та інші проти України» (Seryavin and Others v. Ukraine) від 10 лютого 2010 року, заява №4909/04). Відповідно до ст.\~76\~ЦПК\~України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Згідно до ст.\~89\~ЦПК\~України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.\~\~Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. На підставі викладеного, суд приходить до висновку, що позовні вимоги позивача підлягають задоволенню та позивачу необхідно визначити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом, яка відкрилася після смерті [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] , тривалістю три місяці з дня набранням рішенням суду законної сили. Задовольняючи позов суд враховує, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. Факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування, тому суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню.

Outcome: approved