Jurisdiction: civil
Date: 2025-09-10 00:00:00

Зміст позовних\~вимог та\~позиції учасників\~справи У червні 2025 року Товариство з\~обмеженою відповідальністю\~«Бізнес позика»(далі ТОВ «Бізнес позика») звернулося до суду з позовом до [PERSON] \~про стягнення заборгованості за договором. Позовна заява\~мотивована тим,\~що 11\~вересня 2024\~року між\~ТОВ «Бізнес\~позика» та\~ [PERSON] \~укладено договір №509572-КС-001 про надання кредиту шляхом обміну електронними повідомленнями, підписаним у порядку визначеному статтею 12 Закону України «Про електронну комерцію». Відповідно до умов договору позивач надав відповідачу грошові кошти у розмірі 8\~000 грн, шляхом перерахування на банківську картку відповідача № [NUMBER] , на засадах строковості, поворотності, платності, а відповідач зобов`язався повернути грошові кошти та сплатити проценти за користування кредитом. Відповідач не виконувала належним чином зобов`язання за договором, в результаті чого виникла заборгованість за договором станом на 28 травня 2025 року в розмірі 8 261 грн, з яких: сума прострочених платежів по тілу кредиту 4\~392,16 грн, сума прострочених платежів по процентах - 1\~946,56 грн, сума прострочених платежів за штрафами 1\~922,28 грн, сума прострочених платежів за комісією 0,00 грн. З урахуванням\~викладеного,\~позивач просив стягнути з відповідача вказану суму заборгованості, а також судові витрати, які складаються із судового збору. Представник позивача\~ ТОВ\~«Бізнес позика»у судове засідання не з`явився, направив до суду клопотання про розгляд справи без участі представника. Відповідач \~ [PERSON] \~\~ у судове засідання не з`явилася, про дату, час та місце судового розгляду повідомлена належним чином. На електронну адресу суду надійшло клопотання про відкладення розгляду справи від [PERSON] , яке ухвалою суду від 11 вересня 2025 року залишено без розгляду. Відповідно до\~положень статті\~223\~ЦПК України\~неявка у\~судове засідання\~будь-якого\~учасника справи\~за умови,\~що його\~належним чином\~повідомлено про\~дату,\~час і\~місце цього\~засідання,\~не перешкоджає\~розгляду справи\~по суті,\~крім випадків,\~визначених цією\~статтею.\~ Суд\~відкладає розгляд\~справи в\~судовому засіданні\~в межах\~встановленого цим\~Кодексом строку\~з таких\~підстав \~першої неявки\~в судове\~засідання учасника\~справи,\~якого повідомлено\~про дату,\~час і\~місце судового\~засідання,\~якщо він\~повідомив про\~причини неявки,\~які судом\~визнано поважними.\~ Якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі \~неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки. Суд враховує, що розгляд цієї справи був призначений на 02 липня 2025 року, 13 серпня 2025 року та був відкладений судом у зв`язку із неявкою відповідача у судове засідання. 11 вересня 2025 року, згідно телефонограми, складеної помічником судді, Коляда В.А. просила відкласти розгляд справи у зв`язку з тим, що вона перебуває на роботі, проте доказів таких обставин суду не надала, як і інших доказів поважності об`єктивних причин неможливості прибуття у судове засідання. Відтак суд не встановив поважних причин неявки відповідача у судове засідання, тому вважає, що підстави для задоволення клопотання відповідача про відкладення розгляду справи, передбачені ч. 2 ст. 223 ЦПК України відсутні та наявні підстави для розгляду справи без участі сторін з огляду на передбачені нормами цивільно-процесуального закону строки розгляди даної справи. Процесуальні дії у справі 16 червня 2025 року відкрито провадження у справі та призначено розгляд справи по суті за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін. 02\~липня 2025\~року задоволено клопотання представника позивача про витребування доказів, розгляд справи відкладено. 11 серпня 2025 року та 11 вересня 2025 року клопотання відповідача [PERSON] залишено без розгляду. У зв`язку неявкою в судове засідання всіх учасників справи, суд відповідно до частини другої статті 247 ЦПК України, ухвалює рішення без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу. Фактичні обставини справи, встановлені судом 11 вересня 2024 року на підставі пропозиції укласти договір про надання кредиту (оферти) (арк. спр.26-37) та прийняття (акцепт) пропозиції (оферти) укласти договір про надання кредиту (арк. спр.38-48) між ТОВ «Бізнес позика» та [PERSON] укладено договір №509572-КС-001 про надання кредиту, який позичальником підписано електронним підписом одноразовим ідентифікатором «UA-0059». Відповідно до умов договору кредитодавець (позивач) надав позичальнику (відповідачу) грошові кошти у розмірі 8 000 грн, на засадах строковості, поворотності, платності, а позичальник зобов`язався повернути грошові кошти, сплатити проценти та комісію за користування кредитом у порядку та на умовах, визначених цим Договором та Правилами про надання споживчих кредитів (п. 2.1 Договору) (арк. спр.16-25). Строк на який надається кредит: 16 тижнів (п.2.3 Договору). Стандартна процентна ставка -1% в день. Фіксована процентна ставка є незмінною протягом усього строку (терміну) Договору. Встановлений Договором розмір фіксованої процентної ставки не може бути збільшено Кредитодавцем в односторонньому порядку (п. 2.4 Договору). Комісія за надання кредиту 1 600 грн (п. 2.5 Договору). Загальний розмір наданого кредиту 8 000 грн (п. 2.6 Договору). Строк дії договору до 01 січня 2025 року (п. 2.7 Договору). Дата видачі кредиту 11 вересня 2024 року (п.2.12 Договору). Дата повернення кредиту 01 січня 2025 року (п.2.13 Договору). Орієнтовна загальна вартість кредиту 16\~165,36 грн (п.2.8 Договору). Спосіб перерахування Позичальнику Кредиту: в безготівковій формі, шляхом переказу коштів (однією або декількома транзакціями) на реквізити електронного платіжного засобу, що наведений в розділі 12 Договору 4441-11**-****-5702) (п.11,12, розділ 8 Договору). Сторонами в пункті 4.2.3 Договору кредиту погоджено «Графік платежів», відповідно до якого визначено розмір та дату внесення позичальником платежів. Така ж інформація стосовно розміру кредиту, строку його повернення, відсотків за користування кредитом була доведена відповідачу у паспорті споживчого кредиту, який підписаний електронним підписом - одноразовим ідентифікатором UA-0706 (арк. спр. 13 - 14). З візуальної форми послідовності дій клієнта вбачається порядок дій здійснених сторонами кредитного договору щодо його укладення (арк. спр.49-50). Даними відповіді АТ «УніверсалБанк» від 02 липня 2025 року року підтверджується, що на ім`я [PERSON] в банку емітовано карту № [NUMBER] (арк.спр.88). Даними виписки по рахунку № [NUMBER] [PERSON] підтверджується зарахуванням на картку коштів у розмірі 8 000 грн 11 вересня 2024 року, а також використання вказаних коштів (арк.спр.89-91). ТОВ «Бізнес позика» за своїм правовим статусом відноситься до юридичних осіб, що мають статус фінансових установ, які відповідно до Закону України\~«Про фінансові\~послуги та\~державне регулювання\~ринків фінансових\~послуг» мають право здійснювати діяльність з надання фінансових послуг на території України (арк. спр.70-72). Мотиви з яких виходить суд та застосовані норми права Відповідно до частин першої, третьої статті 509\~ЦК України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання має ґрунтуватися на засадах добросовісності, розумності та справедливості. Згідно з статтею 526\~ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Відповідно до статті 610\~ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Статтею 611\~ЦК України у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором чи законом, зокрема: 1) припинення зобов`язання внаслідок односторонньої відмови від зобов`язання, якщо це встановлено договором або законом, або розірвання договору; 2) зміна умов зобов`язання; 3) сплата неустойки; 4) відшкодування збитків та моральної шкоди. За змістом статей 626, 628 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. За договором позики одна сторона (позикодавець) передає у власність другій стороні (позичальникові) грошові кошти або інші речі, визначені родовими ознаками, а позичальник зобов`язується повернути позикодавцеві таку ж суму грошових коштів (суму позики) або таку ж кількість речей того ж роду та такої ж якості. Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками (стаття 1046 ЦК). Позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України (ч. 1 ст. 1048 ЦК). Згідно з\~частиною першою\~статті 1049\~ЦК України позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику у строк та в порядку, що встановлено договором. Відповідно до частини першої статті 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти (частина перша статті 1048 ЦК України). За змістом п. 4 ст. 1 Закону України «Про споживче кредитування» загальні витрати за споживчим кредитом - витрати споживача, пов`язані з отриманням, обслуговуванням та поверненням кредиту, включаючи проценти за користування кредитом, комісії та інші обов`язкові платежі за додаткові та супутні послуги кредитодавця, кредитного посередника (за наявності) та третіх осіб. Згідно з ч. 2 ст. 8 цього Закону до загальних витрат за споживчим кредитом включаються, зокрема, комісії кредитодавця, пов`язані з наданням, обслуговуванням і поверненням кредиту, у тому числі комісії за обслуговування кредитної заборгованості, розрахунково-касове обслуговування, юридичне оформлення тощо. Отже, нормами Закону України «Про споживче кредитування» кредитору надано право встановлювати в договорі умову щодо комісії пов`язані з наданням, обслуговуванням і поверненням кредиту, а також відносити плату за такі послуги до загальних витрат за споживчим кредитом. Неустойкою (штрафом, пенею), за статтею 549 ЦК України, є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання; штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання; пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання. Якщо предметом неустойки є грошова сума, її розмір встановлюється договором або актом цивільного законодавства (частина друга статті 551 ЦК України). Враховуючи положення ч.1 ст. 5 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг», правочин вважається вчиненим у електронній формі у випадку, якщо в ньому наявні всі обов`язкові реквізити документа. У статті 3\~Закону України\~«Про електронну\~комерцію» зазначено, що електронний договір - це домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав і обов`язків та оформлена в електронній формі. Також відповідно до ч. 1, 2 ст. 6 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг», електронний підпис є обов`язковим реквізитом електронного документа, який використовується для ідентифікації автора та/або підписувача електронного документа іншими суб`єктами електронного документообігу. Накладанням електронного підпису завершується створення електронного документа. З врахуванням викладеного, наявність електронних підписів сторін підтверджує їх волю, спрямовану на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків, забезпечує ідентифікацію сторін та цілісність документа, в якому втілюється воля останніх. Суд установив, що між відповідачем [PERSON] та ТОВ «Бізнес позика» було укладено кредитний договір №509572-КС-001 від 11 вересня 2024 року в електронній формі, який підписаний за допомогою електронного підпису одноразовим ідентифікатором (одноразовим паролем). Відповідно до умов договору ТОВ «Бізнес позика» надало відповідачу кошти в сумі 8 000 грн строком на 16 тижнів, тобто до 01 січня 2025 року, а остання зобов`язалася повернути кошти, сплатити відсотки за користування ними, розмір яких визначений договором та комісію. 11 вересня 2024 року кредитні кошти були перераховані відповідачу, про що свідчить виписка про рух коштів по банківській картці відповідача. Отже, факт отримання відповідачем коштів від ТОВ «Бізнес позика» суд вважає доведеним. Відповідач свої зобов`язання за договором не виконала, оскільки не у повному обсязі повернула кредитору кредитні кошти, проценти за користування ними, внаслідок чого виникла заборгованість за кредитним договором №509572-КС-001 від 11 вересня 2024 року. Водночас позовну вимогу про стягнення неустойки (штрафу) суд вважає безпідставною та підстав для її стягнення не вбачає. Відповідно до Закону України від 15 березня 2022 року № 2120-IX «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо дії норм на період дії воєнного стану», розділ «Прикінцеві та перехідні положення» Цивільного кодексу України доповнено пунктом 18, який передбачає, що у період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування у разі прострочення позичальником виконання грошового зобов`язання за договором, відповідно до якого позичальнику було надано кредит (позику) банком або іншим кредитодавцем (позикодавцем), позичальник звільняється від відповідальності, визначеної статтею 625 цього Кодексу, а також від обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за таке прострочення. Встановлено, що неустойка (штраф, пеня) та інші платежі, сплата яких передбачена відповідними договорами, нараховані включно з 24 лютого 2022 року за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) за такими договорами, підлягають списанню кредитодавцем (позикодавцем). Із зазначеного слідує, що законодавцем звільнено позичальників від сплати неустойки (штрафу, пені), яка були нарахована у період дії в Україні воєнного стану. Відтак відсутні підстави для стягнення з відповідача штрафу у розмірі 1\~922,28 грн. Згідно з наданим ТОВ «Бізнес позика» розрахунком заборгованості за кредитом №509572-КС-001 від 11 вересня 2024 року, заборгованість станом на 28 травня 2025 року складається із заборгованості за кредитом 4\~392,16 грн, заборгованості за відсотками 1\~946,56 грн, заборгованості за комісіями 0,00 грн, заборгованості за штрафами 1\~922,28 грн, а всього 8 261 грн. Нарахування відсотків здійснено за період з 11 вересня 2024 року до 01 січня 2025 року за ставкою 1% в день (арк. спр.52-53). Такі ж відомості містяться у довідці про стан заборгованості (арк. спр.51). Також із розрахунку заборгованості та з доводів позовної заяви вбачається, що [PERSON] здійснила часткову оплату за договором у розмірі 11 475,11 грн, з яких 1\~138,75 грн були зараховані позивачем у рахунок погашення заборгованості за штрафами. Оскільки у позивача були відсутні правові підстави для стягнення із відповідача штрафу, суд вважає, що сплачені 1\~138,75 грн мають бути зараховані в рахунок погашення заборгованості за договором. Отже, суд вважає, що позов є частково обґрунтованим, позовні вимоги частково доведеними, а тому з [PERSON] підлягає стягненню заборгованість за кредитним договором у загальному розмірі 5\~199,97 грн (4\~392,16 грн (заборгованість по тілу кредиту) + 1\~946,56 грн (заборгованість за процентами) 1\~138,75 грн (безпідставно стягнутий штраф). Згідно зі статтею 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Метою доказування є з`ясування дійсних обставин справи, обов`язок доказування покладається на сторін, суд за власною ініціативою не може збирати докази. Це положення є одним з найважливіших наслідків принципу змагальності у цивільному процесі. Розмір вказаної заборгованості за кредитним договором відповідач не спростувала, власного контррозрахунку, доказів про належне виконання умов кредитного договору не надала. Водночас суд відхиляє надані позивачем докази: правила надання споживчих кредитів, оскільки вони не підписані [PERSON] , у тому числі за допомогою електронного підпису. Розподіл судових витрат Оскільки позовна заява подана в електронній формі, що є підставою для застосування коефіцієнта 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору, з урахуванням частково задоволення позовних вимог, відповідно до частини першої статті 141\~ЦПК України з\~відповідача на\~користь позивача\~слід стягнути\~судовий збір\~за подання\~позовної заяви\~у розмірі1\~524,65 грн (3 028 х 0,8=2\~422,40, 5\~199,97 х 100 : 8261=62,94%, 2422,40 х 62,94% =1\~524,65).

Outcome: partial