Jurisdiction: civil
Date: 2025-09-11 00:00:00

\~ \~ \~ \~30.06.2025 року до Центрального районного суду м. Миколаєва надійшла позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю «Коллект Центр» до [PERSON] , в якій позивач просить стягнути з відповідача заборгованість за кредитним договором в загальному розмірі 119775,00 грн. \~ \~ \~ \~В обґрунтування позовних вимог зазначено, що 23.06.2021 року між ТОВ «Мілоан» та відповідачем (позичальником) було укладено договір про споживчий кредит №3466376, підписаний електронним підписом позичальника, відтвореним шляхом використання позичальником одноразового ідентифікатора, та на картковий рахунок відповідача була перерахована сума кредиту у розмірі 15000,00 грн, зі сплатою процентів, на строк 30 днів по 23.07.2021 року. \~ \~ \~ \~16.12.2021 року між ТОВ «Мілоан» та ТОВ «Вердикт Капітал» укладено договір факторингу №16/12-2021-43, відповідно до якого останнє отримало право вимоги до боржників, в тому числі до боржника за кредитним договором №3466376 від 23.06.2021 року. \~ \~ \~ \~10.01.2023 року між Товариством з обмеженою відповідальністю «Вердикт Капітал» та ТОВ «Коллект Центр» укладено Договір відступлення права вимоги №10-01/2023, відповідно до якого останнє отримало право вимоги до боржників, в тому числі до боржника за кредитним договором №3466376 від 23.06.2021 року. \~ \~ \~ \~У зв`язку з неналежним виконанням умов кредитного договору у відповідача виникла заборгованість у сумі 119775,00 грн, яку позивач просить стягнути на свою користь. \~ \~ \~ \~Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 30.06.2025 року головуючим суддею по даній справі визначено суддю Саламатіна О.В. \~ \~ \~ \~Ухвалою судді Центрального районного суду м. Миколаєва Саламатіна О.В. від 01.07.2025 року, після отримання інформації щодо зареєстрованого місця проживання відповідача, прийнято вищезазначену позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у цивільній справі. Розгляд справи постановлено здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін. \~ \~ \~ \~Сторони в судове засідання не викликались відповідно до ч. 5 ст. 279 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України), проте в ухвалі про відкриття спрощеного позовного провадження від 01.07.2025 року відповідачу був наданий строк в 15 днів з дня отримання даної ухвали суду, на подачу відзиву на позовну заяву та роз`яснено право подати заяву із обґрунтованими запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження. \~ \~ \~ \~Ухвалу судді від 01.07.2025 року було доставлено до електронного кабінету [PERSON] 02.07.2025 року о 05:18:01, що підтверджується довідкою про доставку електронного документу, яка наявна в матеріалах справи. \~ \~ \~ \~Тобто, судом були використані всі можливі способи сповіщення відповідача про наявність справи у суді та виклик до суду, але вони результатів не дали. \~ \~ \~ \~Відповідач, який належним чином повідомлений про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження, не скористався своїм процесуальним правом та не направив суду відзив на позовну заяву, із викладенням заперечень проти позову. \~ \~ \~ \~Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, яка відповідно до ст. 9 Конституції України\~є частиною правової системи України, кожна особа має право на справедливий судовий розгляд справи. Це право включає в себе доступність до правосуддя. \~ \~ \~ \~В той же час, як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, кожна сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у справі за його участю, добросовісно користуватися належними йому процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. \~ \~ \~ \~Також, Рішенням Європейського суду з прав людини від 3 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України» наголошено, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження. \~ \~ \~ \~Згідно ч. 8 ст. 178 ЦПК України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений законом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами. \~ \~ \~ \~Суд, дослідивши та перевіривши всі докази в їх сукупності, встановив такі факти та відповідні їм правовідносини. \~ \~ \~ \~Відповідно до положень ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. \~ \~ \~ \~Згідно ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. \~ \~ \~ \~Відповідно до статтей 12, 13 ЦПК України, суд розглядає справи на принципах змагальності і диспозитивності. \~ \~ \~ \~Частиною 3 статті 12 ЦПК України та частиною 1 статті 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. \~ \~ \~ \~Судом встановлено, що 23.06.2021 року між ТОВ «Мілоан» та [PERSON] укладено договір про споживчий кредит №3466376, за умовами якого [PERSON] як позичальник отримав грошові кошти в сумі 15000,00 грн зі строком користування (п. 1.3 договору) 30 днів, терміном повернення 23.07.2021 року. \~ \~ \~ \~Пунктом 1.5.1. визначено комісію за надання кредиту: 1650,00 грн, яка нараховується за ставкою 11% від суми кредиту одноразово. \~ \~ \~ \~У відповідності до п. 1.5.2. договору проценти за користування кредитом: 5625,00 грн, які нараховуються за ставкою 1,25% від фактичного залишку кредиту за кожен день строку користування. \~ \~ \~ \~Пунктом 1.6. договору визначено, що стандартна (базова) процентна ставка за користування кредитом становить 5% від фактичного залишку кредиту за кожен день користування кредитом. \~ \~ \~ \~Відповідно до п. 2.2.2 договору нарахування кредитодавцем процентів за користування кредитом здійснюється з дати, наступної за днем надання кредиту по дату завершення строку кредитування (з урахуванням можливих пролонгацій) на залишок фактичної заборгованості за кредитом за кожен день користування, з урахуванням особливостей, передбачених п. 2.2.3 договору. \~ \~ \~ \~Відповідно до п. 2.2.3 договору проценти нараховуються за стандартною (базовою) ставкою, що визначена п. 1.6 цього Договору, яка є незмінною протягом всього строку кредитування, окрім випадків, коли за умовами акцій, програм лояльності, спеціальних пропозицій, тощо, визначена в п. 1.5.2 процентна ставка протягом первісного строку кредитування визначеного п. 1.3, запропонована позичальнику зі знижкою і є меншою за стандартну (базову) ставку, встановлену п. 1.6 Договору. Якщо визначена п. 1.5.2 процентна ставка є нижчою від стандартної (базової) ставки, то після завершення первісного строку кредитування (пролонгації) на стандартних (базових) умовах, згідно п. 2.3.1.2 продовжують нараховуватись за базовою ставкою згідно п. 1.6 договору. Стандартна (базова) ставка не є підвищеною. \~ \~ \~ \~За змістом п. 2.3.1.1 договору (пролонгація на пільгових умовах) позичальник має право неодноразово продовжувати строк кредитування за умови, що кредитодавцем надана така можливість позичальнику відповідно до розділу 6 Правил надання фінансових кредитів (послуг) товариством, що розміщені на веб-сайті товариства, що є невід`ємною частиною договору. Для продовження строку кредитування за цим пунктом позичальник має вчинити дії, передбачені розділом 5 Правил, у т.ч. сплати ти комісію за управління та обслуговуваня кредиту та певну частку заборгованості по кредиту. \~ \~ \~ \~Згідно з п. 2.3.1.2 договору позичальник може збільшити строк кредитування на 1 день шляхом продовження користування кредитними коштами після завершення строку кредитування (з урахуванням всіх пролонгацій). Таке збільшення строку кредитування відбувається кожен раз, коли позичальник продовжує користуватись кредитними коштами після спливу раніше визначеного чергового продовження строку кредитування, але загалом не може перевищувати 60 днів. У випадку, якщо внаслідок чергового продовження строку кредитування позичальником у спосіб, вказаний цим пунктом, загальний період пролонгації на стандартних умовах (базових) перевищить 60 днів, таке продовження здійснюється на кількість днів, що залишилась до досягнення загальним строком пролонгації та стандартних (базових) умовах 60 днів. \~ \~ \~ \~Якщо позичальник здійснює продовження строку кредитування на стандартних умовах, проценти за користування кредитом протягом періоду, на який продовжено строк кредитування, нараховуються за стандартною ставкою, наведеною в п. 1.6 договору. \~ \~ \~ \~Відповідно до п. 4.2. договору у разі прострочення позичальником зобов`язань зі сплати заборгованості згідно з умовами цього договору, кредитодавець починаючи з дня наступного за датою спливу строку кредитування, з урахуванням пролонгацій та оновлених графіків платежів, що складаються у зв`язку з продовженням строку кредитування (пролонгацією), має право (не обов`язок) нарахувати проценти за стандартною (базовою) ставкою передбаченою п. 1.6 договору в якості процентів за порушення грошового зобов`язання, передбачених ст. 625 Цивільного кодексу України\~(далі -\~ЦК України). У випадку нарахування процентів, вважається, що ця умова договору встановлює інший розмір процентів в розумінні ч. 2 ст. 625 ЦК України, на рівні стандартної (базової) ставки, передбаченої п. 1.6 договору. Обов`язок позичальника по сплаті таких процентів настає після відповідної вимоги кредитодавця. \~ \~ \~ \~Судом встановлено, що між ТОВ «Мілоан (Клієнт) та ТОВ «Вердикт капітал» (Фактор) 16.12.2021 року укладено договір факторингу №16/12-2021-43, за змістом якого ТОВ «Мілоан» як первісний кредитор відступив шляхом продажу новому кредитору - ТОВ «Вердикт капітал», належні кредитору права вимоги до боржників за договорами про надання фінансових послуг, в тому числі до боржника за кредитним договором №3466376 від 23.06.2021 року. \~ \~ \~ \~Згідно дослідженого судом реєстру боржників з даними про позичальника розміри відступлених прав за договором від 23.06.2021 року становлять: заборгованість за тілом кредиту 15000,00 грн, заборгованість за відсотками 50625,00 грн, заборгованість по комісії 1650,00 грн. \~ \~ \~ \~Між ТОВ «Вердикт капітал» та ТОВ «Коллект Центр» 10.01.2023 року укладено договір про відступлення права вимоги №10-01/2023, за змістом якого ТОВ «Вердикт капітал» як первісний кредитор відступив шляхом продажу новому кредитору - ТОВ «Коллект Центр», належні кредитору права вимоги до боржників, зазначених у додатках, включаючи права вимоги до правонаступників, спадкоємців, страховиків або інших осіб, до яких перейшли обов`язки боржників, в тому числі до боржника за кредитним договором №3466376 від 23.06.2021 року. \~ \~ \~ \~За змістом дослідженого судом реєстру боржників відносно [PERSON] кредитором ТОВ «Вердикт капітал» обумовлено передачу вимог зі сплати заборгованості за договорами кредитів від 23.06.2021 року на суму 119775,00 грн, з яких: 15000,00 грн - заборгованість за основним зобов`язанням; 103125,00 грн - заборгованість за нарахованими відсотками, 1650,00 грн - заборгованість за нарахованими комісіями. \~ \~ \~ \~Вирішуючи питання обгрунтованості заявлених позивачем вимог суд виходить з таких міркувань. \~ \~ \~ \~Згідно з частиною 1статті 627 ЦК України сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу; інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості. \~ \~ \~ \~Відповідно до частини 1 статті 628 ЦК України зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. \~ \~ \~ \~Статтею 3 Закону України «Про електронну комерцію» визначено, що електронний договір - це домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав і обов`язків та оформлена в електронній формі. \~ \~ \~ \~Відповідно до частини 1 статті 5 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг» електронний документ - документ, інформація в якому зафіксована у вигляді електронних даних, включаючи обов`язкові реквізити документа. \~ \~ \~ \~Частинами 1, 2 статті 6 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг» електронний підпис є обов`язковим реквізитом електронного документа, який використовується для ідентифікації автора та/або підписувача електронного документа іншими суб`єктами електронного документообігу. Накладанням електронного підпису завершується створення електронного документа. \~ \~ \~ \~Електронний договір укладається і виконується в порядку, передбаченому Цивільним та Господарським кодексами України, а також іншими актами законодавства. Електронний договір, укладений шляхом обміну електронними повідомленнями, підписаний у порядку, визначеному статтею 12 цього Закону, вважається таким, що за правовими наслідками прирівнюється до договору, укладеного у письмовій формі. Кожний примірник електронного документа з накладеним на нього підписом, визначеним статтею 12 цього Закону, є оригіналом такого документа. Електронний договір вважається укладеним з моменту одержання особою, яка направила пропозицію укласти такий договір, відповіді про прийняття цієї пропозиції в порядку, визначеному частиною шостою цієї статті. Відповідь особи, якій адресована пропозиція укласти електронний договір, про її прийняття (акцепт) може бути надана шляхом: надсилання електронного повідомлення особі, яка зробила пропозицію укласти електронний договір, підписаного в порядку, передбаченому статтею 12 цього Закону; заповнення формуляра заяви (форми) про прийняття такої пропозиції в електронній формі, що підписується в порядку, передбаченому статтею 12 цього Закону; вчинення дій, що вважаються прийняттям пропозиції укласти електронний договір, якщо зміст таких дій чітко роз`яснено в інформаційній системі, в якій розміщено таку пропозицію, і ці роз`яснення логічно пов`язані з нею (стаття 11 Закону України «Про електронну комерцію»). \~ \~ \~ \~Відповідно до частини 5 статті 11 Закону України «Про електронну комерцію» встановлено, що пропозиція укласти електронний договір (оферта) може включати умови, що містяться в іншому електронному документі, шляхом перенаправлення (відсилання) до нього. Особі, якій адресована пропозиція укласти електронний договір (оферта), має надаватися безперешкодний доступ до електронних документів, що включають умови договору, шляхом перенаправлення (відсилання) до них. Включення до електронного договору умов, що містяться в іншому електронному документі, шляхом перенаправлення (відсилання) до такого документа, якщо сторони електронного договору мали змогу ознайомитися з ним, не може бути підставою для визнання правочину нікчемним. \~ \~ \~ \~Положеннями статті 12 Закону України «Про електронну комерцію» визначено, що якщо відповідно до акта цивільного законодавства або за домовленістю сторін електронний правочин має бути підписаний сторонами, моментом його підписання є використання: електронного підпису або електронного цифрового підпису відповідно до Закону України «Про електронний цифровий підпис», за умови використання засобу електронного цифрового підпису усіма сторонами електронного правочину; електронного підпису одноразовим ідентифікатором, визначеним цим Законом; аналога власноручного підпису (факсимільного відтворення підпису за допомогою засобів механічного або іншого копіювання, іншого аналога власноручного підпису) за письмовою згодою сторін, у якій мають міститися зразки відповідних аналогів власноручних підписів. \~ \~ \~ \~Згідно зі статтею 638 ЦК України договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Договір укладається шляхом пропозиції однієї сторони укласти договір (оферти) і прийняття пропозиції (акцепту) другою стороною. \~ \~ \~ \~Частинами 1 та 2 статті 639 ЦК України встановлено, що договір може бути укладений у будь-якій формі, якщо вимоги щодо форми договору не встановлені законом. Якщо сторони домовилися укласти договір у певній формі, він вважається укладеним з моменту надання йому цієї форми, навіть якщо законом ця форма для даного виду договорів не вимагалася. Якщо сторони домовилися укласти договір за допомогою інформаційно-телекомунікаційних систем, він вважається укладеним у письмовій формі. \~ \~ \~ \~Відповідно до частини 1 статті 640 ЦК України договір є укладеним з моменту одержання особою, яка направила пропозицію укласти договір, відповіді про прийняття цієї пропозиції. Відповідь особи, якій адресована пропозиція укласти договір, про її прийняття (акцепт) повинна бути повною і безумовною (частина перша статті 642 ЦК України). \~ \~ \~ \~Відповідно до ст. 1054 ЦК України, за кредитним договором банк (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит і сплатити проценти. \~ \~ \~ \~До відносин за кредитним договором застосовуються положення параграфа 1 цієї глави, якщо інше не встановлено цим параграфом і не випливає із суті кредитного договору. \~ \~ \~ \~За змістом ст. 1048 ЦК України позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України. \~ \~ \~ \~За положеннями ч. 1 ст. 1049 ЦК України позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. \~ \~ \~ \~Верховний Суд неодноразово наводив висновок, згідно з яким право кредитодавця нараховувати передбачені договором проценти за кредитом припиняється після спливу визначеного договором строку кредитування чи у разі пред`явлення до позичальника вимоги згідно з частиною другою статті 1050 ЦК України. В охоронних правовідносинах права та інтереси позивача забезпечені частиною другою статті 625 ЦК України, яка регламентує наслідки прострочення виконання грошового зобов`язання (постанова ВП ВС від 28 березня 2018 року по справі №444/9519/12. \~ \~ \~ \~У відповідності до ст. 625 ЦК Україниборжник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. \~ \~ \~ \~Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. \~ \~ \~ \~Положеннями\~ст. 512 ЦК України\~визначено, що кредитор у зобов`язанні може бути замінений іншою особою внаслідок: передання ним своїх прав іншій особі за правочином (відступлення права вимоги). \~ \~ \~ \~До нового кредитора переходять права первісного кредитора у зобов`язанні в обсязі і на умовах, що існували на момент переходу цих прав, якщо інше не встановлено договором або законом. \~ \~ \~ \~Надаючи оцінки поданим стороною позивача розрахункам на підтвердження суми заборгованості суд приходить до висновку про їх часткову невідповідність погодженим сторонами умовам договору, що призвело до помилкового безпідставного збільшення обсягу заявлених вимог. \~ \~ \~ \~Як зазначалось вище, положеннями договорів сторони визнали за можливе варіанти пролонгації строку кредитування: на пільгових умовах - п. 2.3.1.1 договору - коли позичальником ініційовано дії на продовження строку, та на стандартних умовах із застосування відсоткової ставки на рівні 5% за кожен день користування коштами п. 2.3.1.2 договору - коли строк пролонгації обмежується 60 днями. \~ \~ \~ \~Суд звертає увагу, що для нарахувань відповідно до ч. 2 ст. 625 ЦК України кредитодавець зобов`язаний заявити про таку вимогу (п. 4.2 договору). \~ \~ \~ \~Надані стороною позивача розрахунки свідчать про відсутність нарахувань за приписами ч. 2 ст. 625 ЦК України. \~ \~ \~ \~Проведені первісним кредитором ТОВ «Мілоан» нарахування обмежуються 60 днями, що відповідає п. 2.3.1.2. договору. \~ \~ \~ \~Сума заборгованості при цьому становить 67275,00 грн, з яких: 15000,00 грн - заборгованість за тілом кредиту, 50625,00 грн - заборгованість по процентам, 1650,00 грн - заборгованість по комісії. \~ \~ \~ \~Оскільки «проміжним» кредиторомТОВ «Вердикт капітал», в узгодженні зі ст.ст. 512-514 ЦК України набуто права кредитора у тому самому обсязі, що належали первісному кредитору, в тому числі, в розрізі умов та порядку нарахування відсотків протягом строку кредитування, виконанні таким кредитором нарахування відсотків за користування коштами є безпідставними. \~ \~ \~ \~З огляду на викладене, суд вважає необхідним задовольнити позов частково, стягнути з відповідача заборгованість за кредитним договором №3466376 від 23.06.2021 року у розмірі 67275,00 грн, з яких: 15000,00 грн - заборгованість за тілом кредиту, 50625,00 грн - заборгованість по процентам, 1650,00 грн - заборгованість по комісії. \~ \~ \~ \~При вирішенні питання про стягнення з відповідача витрат на правничу допомогу суд виходить з наступного. \~ \~ \~ \~Відповідно до частини 1, пункту 1 ч. 3 ст. 133 та ч. 1 - 3 ст. 137 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати на професійну правничу допомогу. Витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. \~ \~ \~ \~Згідно з частиною 8 статті 141 ЦПК України, розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву. У разі неподання відповідних доказів протягом встановленого строку така заява залишається без розгляду. \~ \~ \~ \~До складу витрат на правничу допомогу включаються: гонорар адвоката за представництво в суді; інша правнича допомога, пов`язана з підготовкою справи до розгляду; допомога, пов`язана зі збором доказів; вартість послуг помічника адвоката; інша правнича допомога, пов`язана зі справою. \~ \~ \~ \~Витрати на правничу допомогу визначаються сукупністю таких документів: договором про надання правничої допомоги та відповідними доказами щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною. \~ \~ \~ \~Для визначення розміру витрат на правничу допомогу учасник справи має подати (окрім договору про надання правничої допомоги) детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом (для визначення розміру гонорару, що сплачений або підлягає сплаті) та опис здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. \~ \~ \~ \~У постанові Об`єднаної палати Верховного Суду від 03.10.2019 у справі №922/445/19 висловлено правову позицію, згідно якої розмір витрат на оплату професійної правничої допомоги адвоката встановлюється і розподіляється судом згідно з умовами договору про надання правничої допомоги при наданні відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, як уже сплаченої, так і тієї, що лише підлягає сплаті (буде сплачена) відповідною стороною або третьою особою. Отже, витрати на надану професійну правничу допомогу у разі підтвердження обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості підлягають розподілу за результатами розгляду справи незалежно від того, чи їх уже фактично сплачено стороною/третьою особою чи тільки має бути сплачено. \~ \~ \~ \~На підтвердження понесених витрат на професійну правничу допомогу представником позивача суду надано: копію договору №01-07/2024 про надання правової допомоги від 01.07.2024 року з адвокатським об`єднанням «Лігал Ассістанс», прайс-лист АО «Лігал Ассістанс» від 01.11.2023 року, заявка на надання юридичної допомоги №1038 від 01.05.2025 року, витяг з акту №10 про надання юридичної допомоги від 30.05.2025 року. \~ \~ \~ \~Згідно частини четвертої статті 137 ЦПК України, розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи. \~ \~ \~ \~У разі недотримання вимог ч. 4 цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами. \~ \~ \~ \~При визначенні суми відшкодування суд має виходити із критерію реальності понесення адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерію розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи та фінансового стану обох сторін. \~ \~ \~ \~Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. \~ \~ \~ \~Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу, який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу. \~ \~ \~ \~При визначенні суми відшкодування суд має виходити із критерію реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерію розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи та фінансового стану обох сторін. Ті самі критерії застосовує Європейський суд з прав людини, присуджуючи судові витрати на підставістатті 41 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. \~ \~ \~ \~Зокрема, згідно з практикою Європейського суду з прав людини заявник має право на компенсацію судових та інших витрат, лише якщо буде доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їхній розмір обґрунтованим (рішення у справі "East/West Alliance Limited" проти України"). У рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Лавентс проти Латвії" зазначено, що відшкодовуються лише витрати, які мають розумний розмір. \~ \~ \~ \~Велика Палата Верховного Суду вказала на те, що при визначені суми відшкодування суд має виходити з критерію реальності адвокатських витрата (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерію розумності їхнього розміру (Постанова від 19.02.2020 року у справі №755/9215/15-ц). \~ \~ \~ \~Так, позивачем ставилось питання про стягнення з відповідача на його користь суми понесених витрат на правничу допомогу в розмірі 25000,00 грн. \~ \~ \~ \~При цьому, аналізуючи розмір гонорару адвоката на дотримання вимог співмірності, суд, з урахуванням складності справи, ціни позову, обсягу виконаних адвокатом робіт (наданих послуг), враховуючи, що адвокатом фактично було надано правову допомогу, складено позовну заяву та зібрано необхідні документи, суд вважає, що розмір гонорару в 25000,00 грн. є не обґрунтованим та завищеним. \~ \~ \~ \~Так справа відноситься до категорії не складних справ, розгляд проводився в спрощеному провадженні. Крім іншого розмір правової допомоги в сумі 25000,00 грн є неспівмірними від стягненої суми в розмірі 67275,00 грн. \~ \~ \~ \~Суд зазначає та наголошує, що стягнення витрат на професійну правничу допомогу з боржника не може бути способом надмірного збагачення сторони, на користь якої такі витрати стягуються і не може становити для неї по суті додатковий спосіб отримання доходу. \~ \~ \~ \~Відповідно до Постанови Верховного Суду від 30.09.2020р. по справі №201/14495/16-ц суд вправі самостійно зменшувати розмір відшкодування витрат на правову допомогу. \~ \~ \~ \~Відтак, суд приходить до висновку про наявність підстав для зменшення суми стягнення з відповідача витрат на правничу допомогу до 7000,00 грн., оскільки суд вважає, що вона буде об`єктивно відповідати вимогам співмірності, а тому вимога позивача підлягає частковому задоволенню, а вказана сума підлягає стягненню з відповідачки на користь позивача. \~ \~ \~ \~Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача також підлягають стягненню понесені останнім судові витрати (пропорційно розміру задоволених вимог), а саме 1361,39 грн судового збору, сплата якого підтверджується платіжною інструкцією кредитового переказу коштів №0532920157 від 27.06.2025 року. \~ \~ \~ \~

Outcome: partial