Jurisdiction: civil
Date: 2025-09-15 00:00:00

Представник позивача [PERSON] , адвокат Луценко С.А., через систему «Електронний суд» звернувся 02.08.2024 до суду з указаною позовною заявою, доповнивши її 06.08.2024 та 06.05.2025, просив: -визнати протиправною оцінку майна відповідно до висновків про вартість майна від 02.04.2024, зроблених товариством з обмеженою відповідальністю «Бюро оцінки СТАРЛАЙН», щодо земельної ділянки та садового будинку, розташованих за адресою: [ADDRESS] ; -визнати недійсними електронні торги з реалізації зазначеного нерухомого майна; -визнати недійсним\~протокол проведення\~електронних торгів№ 613659 від 20.05.2025; -визнати недійсним акт від 16.06.2024 про проведені електронні торги щодо реалізації нерухомого майна, розташованого за адресою: [ADDRESS] ; -визнати недійсними свідоцтва про\~право власності\~від 01.08.2024\~про придбання\~нерухомогомайна, а саме садового будинку та земельної ділянки з кадастровим номером 1221884000:04:002:0037, площею 0,0595 га, із прилюдних торгів, розташованих за адресою: [ADDRESS] ; -скасувати в\~Державному реєстрі\~речових прав\~на нерухоме\~майно державну\~реєстрацію права\~власності на\~садовий будинокта земельну ділянку з кадастровим номером 1221884000:04:002:0037, площею 0,0595 га, придбаних із прилюдних торгів,\~що розташовані\~за адресою: [ADDRESS] . Також представник позивача просив стягнути з відповідачів на користь [PERSON] витрати зі сплати судового збору та на професійну правничу допомогу. В обґрунтування вимог зазначив, що 01.12.2023 Саксаганським відділом ДВС прийнято до виконання виконавчий лист № 214/4517/21 від 20.11.2023 та відкрито виконавче провадження № 73481670 про солідарне стягнення з [PERSON] та [PERSON] на користь [PERSON] суми заборгованості за договором позики від 04.11.2019 у розмірі 21000,00 доларів США. Позивачем 19.04.2024 отримано від відділу ДВС висновок про вартість садового будинку, розташованого у [ADDRESS] . Ознайомившись 23.04.2024 із матеріалами виконавчого провадження, [PERSON] з`ясувала, що суб`єкт оціночної діяльності оцінювач [PERSON] здійснив незалежну грошову оцінку вказаного садового будинку, розташованого на земельній ділянці з кадастровим номером 1221884000:04:002:0037, обравши порівняльний метод оцінки садового будинку та використав методичний підхід зіставлення цін продажу подібних земельних ділянок. Зазначеним висновком визначена ринкова вартість садового будинку і земельної ділянки у сумі 284170,00 грн. До звіту вартості майна, як основний доказ про об`єкт оцінки, залучено копію технічного паспорту ФОП [PERSON] від 01.10.2019, який виконано [PERSON] , та належним чином не завірений. Матеріали виконавчого провадження не містять інформації про те, яким чином замовник та суб`єкт оціночної діяльності ТОВ «Бюро оцінки СТАРЛАЙН» отримали технічний паспорт ФОП [PERSON] від 01.10.2021 і яке відношення вказаний технічний паспорт має до садового будинку [ADDRESS] . Фотозображення, додані до справи, не містять інформації про стан приміщення, звіт про оцінку майна не містить інформації про інженерне забезпечення. Визначення вартості майна боржника є процесуальною діяльністю саме державного виконавця. Однак, оцінка вартості майна була проведена з порушенням методики, вартість майна встановлена оцінкою є заниженою, а тому позивач була вимушена провести повторну оцінку майна, відповідно до якої вартість арештованого майна становить, 1329000,00 грн. Представник позивача вказував, що вважає дії та бездіяльність державного виконавця Саксаганського ВДВС щодо арешту та опису майна, проведення оцінки майна боржника, протиправними, а звіт про оцінку майна від 02.04.2024 таким, що проведений із порушенням норм чинного законодавства, оскільки суб`єкт оціночної діяльності не здійснював повного огляду нерухомого майна, зокрема його внутрішнього огляду, що вплинуло на визначення вартості оцінюваного майна, використання порівняльного методу є необґрунтованим. Таким чином, протиправні дії державного виконавця під час здійснення виконавчих дій у ВП № 73481670\~із примусової реалізації майна боржника, численні порушення вимог діючого законодавства, вплинуло на законність проведення процедури реалізації арештованого майна, порушення прав та законних інтересів [PERSON] , як боржника, а також реалізацію майна за суттєво нижчою від ринкової вартістю. У послідуючому, від відповідача [PERSON] 03.08.2024 позивачу стало відомо про отримання ним свідоцтва про право власності на вказаний садовий будинок та земельну ділянку, за результатами проведення електронних торгів. Також представник позивача зазначає, що електронні торги проведено з порушенням Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29.09.2016 № 2831/15, зокрема розділу шостого, оскільки Окрім того, представник позивача вказує на порушення процедури проведення електронних торгів, оскільки їх переможцем, із незрозумілих причин, став учасник, який запропонував нижчу вартість за об`єкт торгів, порівняно з іншими учасниками. На підставі ухвали Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 12.08.2024 про передачу справи за підсудністю, позовна заява 23.09.2024 надійшла до Криворізького районного суду Дніпропетровської області. За результатами автоматизованого розподілу на підставі протоколу від 23.09.2024, матеріали передано в провадження судді [PERSON] . Ухвалою суду від 25.09.2024 відмовлено у відстроченні сплати судового збору, позовна заява залишена без руху через невідповідність вимогам ст. ст. 175, 177 ЦПК України. Через систему «Електронний суд» 01.10.2024 представником позивача [PERSON] подано клопотання про долучення до справи письмових доказів разом із квитанцією про сплату судового збору у розмірі 1211,20 грн. Оскільки недоліки позовної заяви у повному обсязі не усунуто, ухвалою суду від 07.10.2024 позовна заява [PERSON] повторно залишена без руху. Відповідно до Розпорядження керівника апарата суду від 09.10.2024 № 18, призначено повторний автоматизований розподіл судової справи між суддями, у зв`язку зі звільненням судді [PERSON] із посади у відставку. На підставі протоколу від 09.10.2024 матеріали цивільної справи передано в провадження судді Суботіній С.А. Ухвалою судді Криворізького районного суду Дніпропетровської області від 21.10.2024 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито загальне позовне провадження, призначено підготовче засідання. Представником відповідача, державним виконавцем Саксаганського відділу ДВС Збітнєвою К.В., 19.11.2024 подано відзив на позовну заяву, у якому представник, заперечуючи проти задоволення позовних вимог, зазначила, що з 04.12.2023 по теперішній час на виконанні у відділі ДВС перебуває виконавче провадження № 73481670 із виконання виконавчого листа № 214/4517/21 від 20.11.2023, виданого Саксаганським районним судом м. Кривого Рогу Дніпропетровської області про стягнення з [PERSON] , [PERSON] на користь [PERSON] заборгованості за договором позики від 04.11.2019 у розмірі 21000,00 доларів США, а також судових витрат зі сплати судового збору в розмірі 6195,00 грн. Для проведення оцінки майна боржника державним виконавцем залучено суб`єкта оціночної діяльності, а саме, ТОВ «Бюро оцінки СТАРЛАЙН» в особі Петречко А.М., яким після вивчення документації щодо об`єкту оцінювання, складено відповідний звіт про оцінку майна та 09.04.2024 надано державному виконавцю. Державний виконавець не має спеціальних знань в галузі оцінювання нерухомого майна, а тому, за нормою ч. 5 ст. 20 Закону України «Про виконавче провадження», саме експерт несе кримінальну відповідальність за недостовірну або необ`єктивну оцінку майна боржника. Ухвалою суду від 19.03.2025 підготовче провадження закрито, справу призначено до розгляду по суті. У судовому засіданні представник позивача Луценко С.А. позовні вимоги підтримав, просив задовольнити у повному обсязі з підстав та мотивів, зазначених у позові (із урахуванням уточнень). Представник відповідача Саксаганського відділу ДВС Збітнєва К.В. у судовому засіданні в задоволенні позовних вимог просила відмовити, із огляду на їх необґрунтованість та безпідставність. Вказувала, що державний виконавець під час вчинення дій з виконання виконавчого листа № 214/4517/21 від 20.11.2023, у рамках виконавчого провадження № 73481670 діяв виключно на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Законом України «Про виконавче провадження». Дії чи рішення державного виконавця в межах цього виконавчого провадження протиправними чи незаконним не визнавалися. Відповідач [PERSON] проти задоволення позову заперечував. Відзиву на позовну заяву відповідачем не подано. Проте, у судовому засіданні, у вступному слові, він суду пояснив, що рішенням Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 17.10.2023 із [PERSON] на його користь стягнуто заборгованість за договором позики в розмірі 21000,00 доларів США, а також витрати зі сплати судового збору. Вказане рішення набрало законної сили та судом йому видано виконавчий лист, на підставі якого державним виконавцем, за його заявою, відкрито виконавче провадження. У рамках виконавчого провадження на майно [PERSON] , а саме, садовий будинок [ADDRESS] та земельну ділянку для його обслуговування, що розташовані в СТ «Мрія», Лозуватської сільської ради, Криворізького району Дніпропетровської області, накладено арешт, здійснено оцінку майна, та в послідуючому його виставлено на електронні торги, де він, як учасник, попередньо зареєструвавшись, за результатами їх проведення, став переможцем. У визначені строки та порядку, ним внесено суму за об`єкт торгів та отримано свідоцтва про право власності на вищевказаний садовий будинок. Також пояснював, що інші учасники електронних торгів, якими було запропоновану більшу вартість за об`єкт торгів, не було своєчасно сплачено суму лота. Треті особи участі представників у судовому засіданні не забезпечили, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялися належним чином. Подано заяви про розгляд справи за їх відсутності (т.2 а.с.187-188). Інших заяв та клопотань, а також пояснень по суті спору, від цих учасників до суду не надходило. Вислухавши пояснення сторін та їх представників, дослідивши письмові докази в справі, оглянувши матеріали виконавчого провадження, надавши оцінку доказам у сукупності, суд приходить до таких висновків. Судом встановлено, що рішенням Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 17.10.2023 у справі № 214/4517/21, залишеним без змін постановою Дніпровського апеляційного суду від 13.02.2024, задоволено позовні вимоги [PERSON] . Стягнуто солідарно з [PERSON] та [PERSON] на користь [PERSON] суму заборгованості за договором позики від 04.11.2019 у розмірі 21000,00 доларів США, а також у рівних частка витрати зі сплати судового збору по 3097,50 грн із кожного (т.2 а.с.17-19) Саксаганським районним судом м. Кривого Рогу Дніпропетровської області 20.11.2023 видано виконавчий лист № 214/4517/21 та на підставі заяви про примусове виконання від 24.11.2023 стягувача [PERSON] , державним виконавцем 04.12.2023 відкрито виконавче провадження № 73481670 із примусового виконання вищевказаного виконавчого листа (т.2 а.с.4-6). Про відкриття зазначеного виконавчого провадження боржник [PERSON] була повідомлена належним чином (т.2 а.с.3). Про обізнаність останньої свідчить також її заява від 04.01.2024 (т.2 а.с.12), згідно з якою [PERSON] , звертаючись до Саксаганського ВДВС, просила зупинити виконавче провадження, у зв`язку з оскарженням нею в апеляційному порядку рішення Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 17.10.2023. Постановою державного виконавця Саксаганського ВДВС від 05.01.2024 виконавче провадження № 73481670 із примусового виконання виконавчого листа № 214/4517/21 було зупинено на підставі ч. 1 ст. 38 Закону України «Про виконавче провадження», та після апеляційного перегляду вчинення виконавчих дій поновлено, згідно з постановою державного виконавця від 14.03.2024 (т.2 а.с.15,20 зворот). Відповідно до постанови державного виконавця від 20.03.2024 (т.2 а.с.47), здійснено опис та арешт майна боржника в рамках ВП № 73481670, а саме, садового будинку [ADDRESS] , загальною площею 154,5 кв.м, розташованого на земельній ділянці з кадастровим номером 1221884000:04:002:0037, площею 0,0595 га, що знаходяться за адресою: [ADDRESS] , які на прав власності належали [PERSON] (т.2 а.с.21,47-51). Згідно з постановою державного виконавця від 02.04.2024 (т.2 а.с.54), у ВП № 73481670 призначено суб`єкта оціночної діяльності суб`єкта господарювання ТОВ «Бюро оцінки СТАРЛАЙН» у особі Петречко А.М., яким складено звіт про оцінку майна вищезазначеного майна, вартість якого на дату оцінки (02.04.2024), складає 284170,00 грн без ПДВ. Державним виконавцем 22.04.2024 складено акт цілісності майна, що підлягає передачі на електронний аукціон (торги) (т.2 а.с.96) Зі звітом про оцінку майна, як із матеріалами виконавчого провадження, [PERSON] ознайомлена 23.04.2024 особисто (т.2 а.с.97). Окрім того, як слідує зі змісту позовної заяви та не заперечувалося в судовому засіданні представником позивача, Сілівіна І.І. отримала звіт про оцінку 19.04.2024. Електронні торги проведено 20.05.2024, на яких реалізовано майно боржника [PERSON] : садовий будинок [ADDRESS] та земельна ділянка з кадастровим номером 1221884000:04:002:0037, що за адресою: Дніпропетровська область, Криворізький район, Лозуватська сільська рада, СТ «Мрія» (номер лота 550221). Згідно з протоколом проведення електронних торгів від 11.06.2024 № 613659 (т.2 а.с.115117), стартова ціна лота становила 284170,00 грн, ціна продажу 750208,80 грн. Переможцем аукціону (торгів) визнано учасника під номером [ADDRESS] , [PERSON] , яким 12.06.2024 здійснено оплату лота № 550221, що підтверджується листом про сплату від 13.06.2024 № 1718257322 (т.2 а.с.107). Державним виконавцем Збітнієвою К.В. 18.06.2025, на підставі протоколу проведення електронних торгів від 11.06.2024 № 613659, склала акт про проведений електронний аукціон (торги), який є документом, що підтверджує виникнення права власності на придбане майно (т.2 а.с.118-119). Згідно з витягу з Державного реєстру речових прав, право власності на садовий будинок [ADDRESS] та земельну ділянку з кадастровим номером 1221884000:04:002:0037, на підставі свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів (аукціонів) серії НТК № 534739 та № 534738, що видані 01.08.2024 приватним нотаріусом Криворізького районного нотаріального округу Дніпропетровської області Рукавіциною Н.В., зареєстровано 01.08.2024 за [PERSON] (т.1 а.с.94-98). Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Згідно з ч. 1 ст. 15, ч. 1 ст. 16 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Умови і порядок виконання рішень судів та інших органів (посадових осіб), що відповідно до закону підлягають примусовому виконанню в разі невиконання їх у добровільному порядку, регламентуються Законом України «Про виконавче провадження». Згідно зі ст. 1 Закону України «Про виконавче провадження» (у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин), виконавче провадження як завершальна стадія судового провадження і примусове виконання судових рішень та рішень інших органів (посадових осіб) сукупність дій визначених у цьому Законі органів і осіб, що спрямовані на примусове виконання рішень і проводяться на підставах, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією України, цим Законом, іншими законами та нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону, а також рішеннями, які відповідно до цього Закону підлягають примусовому виконанню. У ст. 48 Закону України «Про виконавче провадження» передбачено, що звернення стягнення на майно боржника полягає в його арешті, вилученні (списанні коштів з рахунків) та примусовій реалізації. Згідно з\~ч.\~ч.\~1,\~2\~ст.\~56\~Закону України\~«Про виконавче\~провадження»,\~арешт майна\~(коштів)\~боржника застосовується\~для забезпечення\~реального виконання\~рішення. Арешт на майно (кошти) боржника накладається виконавцем шляхом винесення постанови про арешт майна (коштів) боржника або про опис та арешт майна (коштів) боржника. Як визначено\~ч.\~ч.\~3,\~5\~ст.\~57\~Закону України\~«Про виконавче\~провадження»,\~у разі\~якщо сторони\~виконавчого провадження\~не дійшли\~згоди щодо\~визначення вартості\~майна,\~визначення вартості\~майна боржника\~здійснюється виконавцем\~за ринковими\~цінами,\~що діють\~на день\~визначення вартості\~майна. Для\~проведення оцінки\~за регульованими\~цінами,\~оцінки нерухомого\~майна,\~транспортних засобів,\~повітряних,\~морських та\~річкових суден\~виконавець залучає\~суб`єкта оціночної\~діяльності \~суб`єкта господарювання.\~Виконавець повідомляє\~про результати\~визначення вартості\~чи оцінки\~майна сторонам\~не пізніше\~наступного робочого\~дня після\~дня визначення\~вартості чи\~отримання звіту\~про оцінку.\~У разі\~якщо сторони\~не згодні\~з результатами\~визначення вартості\~чи оцінки\~майна,\~вони мають\~право оскаржити\~їх у\~судовому порядку\~в 10-денний\~строк з\~дня отримання\~відповідного повідомлення.\~Сторона вважається\~ознайомленою з\~результатами визначення\~вартості чи\~оцінки арештованого\~майна,\~якщо їй\~надіслано повідомлення\~про результати\~визначення вартості\~чи оцінки\~майна за\~адресою,\~зазначеною у\~виконавчому документі,\~або за\~місцем фактичного\~проживання чи\~перебування такої\~сторони,\~достовірно встановленим\~виконавцем. Оскарження в судовому порядку результатів визначення вартості чи оцінки майна не зупиняє передачі майна на реалізацію, крім випадків зупинення передачі майна на реалізацію судом. Визначення вартості майна боржника є процесуальною дією державного виконавця (незалежно від того, яка конкретно особа - сам державний виконавець чи залучений ним суб`єкт оціночної діяльності, здійснювала відповідні дії) щодо примусового виконання на підставі виконавчих документів. Отже, оскаржити оцінку майна можливо в порядку оскарження рішень та дій виконавців (постанови Великої Палати Верховного Суду від 20.03.2019 у справі № 821/197/18/4440/16 (провадження № 11-1200апп18), від 12.06.2019 у справі № 308/12150/16-ц (провадження № 14-187цс19), від 02.10. 2019 у справі № 904/51/19, від 15.02.2020 у справі № 367/6231/16-ц (провадження № 14-529 цс 19)). Таким чином, дії виконавця у виконавчому провадженні, які не стосуються правил проведення торгів, мають самостійний спосіб оскарження, що підтверджується сталою практикою Верховного Суду. Заявлені позивачем вимоги щодо визнання незаконними та скасування постанови про опис та арешт майна (коштів) боржника, звіту про оцінку майна, мають самостійний спосіб оскарження та повинні розглядатись судом у порядку, встановленому Розділом VII ЦПК України. У даній конкретній справі позивач [PERSON] , отримавши 19.04.2024 звіт про оцінку майна від 02.04.2024, не погодившись із ним, звернулася 01.05.2024 до Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області зі скаргою на дії та рішення державного виконавця. Проте, скаргу повернуто скаржнику через неналежне оформлення (т.2 а.с.87). Таким чином, позивачем [PERSON] дії державного виконавця з проведення оцінки арештованого майна, які вчинені до передачі майна на реалізацію, у визначені законом строки та спосіб, не оскаржувалися. У послідуючому, не погоджуючись із вартістю об`єкта оцінки, визначеною у рамках виконавчого провадження, позивач, із метою отримання звіту про оцінку майна, звернулася до суб`єкта оціночної діяльності ФОП [PERSON] , згідно зі звіту якого, вартість садового будинку № [NUMBER] у СТ «Мрія», складає 1329000,00 грн. Водночас, позивач не скористалася своїм правом замовити рецензування звіту від 02.04.2024. Відповідно до ст. 13 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні», визначено, що рецензування звіту про оцінку здійснюється на вимогу особи, яка використовує оцінку майна та її результати для прийняття рішень, у тому числі на вимогу замовників оцінки майна, органів державної влади та органів місцевого самоврядування , судів та інших осіб, які мають заінтересованість у неупередженому критичному розгляді оцінки майна, а також за власною ініціативою суб`єкта оціночної діяльності. Підставою для проведення оціночної діяльності є письмовий запит до осіб , які відповідно до цієї статті мають право здійснювати рецензування звіту про оцінку майна. Отже , у разі незгоди зі звітом, [PERSON] могла замовити рецензування, однак своїм правом не скористалася. Оскільки судові рішення про визнання неправомірними рішень, дій або бездіяльності державного виконавця на час розгляду справи судом відсутні, позивачем не надано належних, достатніх і допустимих доказів недостовірності звіту з оцінки нерухомого майна, виготовленого суб`єктом оціночної діяльності ТОВ «Бюро оцінки СТАРЛАЙН», залученим державним виконавцем, продажу нерухомого майна за суттєво заниженою ціною, суд дійшов висновку про відсутність правових підстав для задоволення позовних вимог в частині визнання протиправною оцінку майна від 02.04.2024. Згідно з ч. ч. 1, 2 ст. 61 Закону України «Про виконавче провадження», реалізація арештованого майна (крім майна, вилученого з цивільного обороту, обмежено оборотоздатного майна та майна, зазначеного у частині восьмій статті 56 цього Закону) здійснюється шляхом електронних торгів або за фіксованою ціною. Порядок проведення електронних торгів визначається Міністерством юстиції України. Велика Палата Верховного Суду у постанові від 04.07.2023 у справі № 233/4365/18 (провадження № 14-96цс21) вказала, що реалізація майна, зокрема майнових прав, на прилюдних торгах полягає у продажу цього майна, тобто у забезпеченні переходу права власності на нього до покупця переможця прилюдних торгів. Тому, враховуючи передбачені законодавством щодо прилюдних торгів особливості, проведення таких торгів є правочином. Такий висновок узгоджується з приписами ст. ст. 650, 655 і ч. 4 ст. 656 ЦК України, які відносять до договорів купівлі-продажу купівлю-продаж на публічних торгах і визначають, що до таких договорів застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає з їхньої суті. Як вже зазначалося раніше, відповідно до висновків Великої Палати Верховного Суду, викладених у постанові від 15.05.2019 у справі № 678/301/12 (провадження № 14-624цс18), державний виконавець здійснює лише підготовчі дії з метою проведення прилюдних торгів, у тому числі й оцінку та уцінку майна, на яке звернуто стягнення, - ст. ст. 58, 62 Закону № 606-ХІV, а самі прилюдні торги з реалізації нерухомого майна організовують і проводять спеціалізовані організації, з якими державною виконавчою службою укладається відповідний договір (п. 5.11 Інструкції № 74/5). Дії (бездіяльність) державного виконавця щодо порушень, допущених при здійсненні своїх повноважень, передбачених Законом № 606-XIV, до призначення прилюдних торгів, у тому числі щодо відкриття виконавчого провадження, накладення арешту на майно, визначення вартості чи оцінки майна тощо (статті 18, 24-27, 32, 33, 55, 57 цього Закону) підлягають оскарженню в порядку, передбаченому цим Законом (зокрема, ч. 7 ст. 24, ч. 4 ст. 26, ч. 3 ст. 32, ч. 3 ст. 36, ч. 2 ст. 57, ст. 55, 85 цього Закону). При цьому, підставою для визнання прилюдних торгів недійсними є порушення встановлених законодавством правил проведення торгів, визначених Тимчасовим положенням, а саме: правил, які визначають процедуру підготовки, проведення торгів (опублікування інформаційного повідомлення певного змісту про реалізацію нерухомого майна; направлення письмових повідомлень державному виконавцю, стягувачу та боржнику про дату, час, місце проведення прилюдних торгів, а також стартову ціну реалізації майна тощо) (розділ 3); правил, які регулюють сам порядок проведення торгів (розділ 4); правил, які стосуються оформлення кінцевих результатів торгів (розділ 6). У п. п. 61 - 62 постанови Великої Палати Верховного Суду від 05.06.2018 у справі № 910/856/17 (провадження № 12-128гс18) зазначено, що набуття майна за результатами електронних торгів є особливим видом договору купівлі-продажу, за яким власником відчужуваного майна є боржник, а продавцями, які мають право примусового продажу такого майна, є державна виконавча служба та організатор електронних торгів. Покупцем відповідно є переможець електронних торгів. Ухвалюючи судове рішення у справі про визнання недійсним правочину, укладеного за результатами проведення електронних торгів, порушеної за позовом учасника електронних торгів, в якості відповідачів мають залучатись всі сторони правочину - державна виконавча служба, організатор електронних торгів і переможець таких торгів». Визначення відповідачів, предмета і підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи. За результатами розгляду справи суд відмовляє в позові до неналежного відповідача та приймає рішення по суті заявлених вимог щодо належного відповідача (висновок Великої Палати Верховного Суду, викладений в постанові від 17.04.2018 у справі № 523/9076/16-ц, провадження № 14-61цс18, п. п. 40, 41). Сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач. Позивачем і відповідачем можуть бути фізичні і юридичні особи, а також держава (ст. 48 ЦПК України). Відповідач це особа, яка має безпосередній зв`язок зі спірними матеріальними правовідносинами, та, на думку позивача, порушила, не визнала або оспорила його права, свободи чи інтереси і тому притягується до участі у цивільній справі для відповіді за пред`явленими вимогами. За результатами розгляду справи суд приймає рішення, у якому, серед іншого, робить висновок про задоволення позову чи відмову в задоволенні позову, вирішуючи питання про права та обов`язки сторін (позивача та відповідача). Відповідно до ч. ч. 1-4 ст. 51 ЦПК України, суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача. Якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження до початку першого судового засідання за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі. Після спливу строків, зазначених у частинах першій та другій цієї статті, суд може залучити до участі у справі співвідповідача або замінює первісного відповідача належним відповідачем виключно у разі, якщо позивач доведе, що не знав та не міг знати до подання позову у справі про підставу залучення такого співвідповідача чи заміну неналежного відповідача. Про залучення співвідповідача чи заміну неналежного відповідача постановляється ухвала. За клопотанням нового відповідача або залученого співвідповідача розгляд справи починається спочатку. Визначення у позові складу сторін у справі (позивача та відповідача) має відповідати реальному складу учасників спору у спірних правовідносинах та має на меті ефективний захист порушених прав (свобод, інтересів) особи, яка вважає, що вони порушені, із залученням необхідного кола осіб, які мають відповідати за позовом. Незалучення до участі в справі особи, як співвідповідача,за умови наявності обов`язкової процесуальної співучасті, є підставою для відмови у задоволенні позову через неналежний суб`єктний склад (правовий висновок викладений у постановах Верховного Суду від 28.10.2020 у справі № 761/23904/19, від 20.01.2021 у справі 203/2/19). Якщо заявлені позивачем вимоги безпосередньо стосуються прав та обов`язків іншої особи, яка не залучена до участі в справі в якості відповідача, вони не можуть бути розглянуті судом, оскільки лише за наявності належного складу відповідачів у справі суд у змозі вирішувати питання про обґрунтованість позовних вимог та вирішити питання про їх задоволення, без залучення таких належних відповідачів позовні вимоги вирішені бути не можуть. Так, звертаючись до суду з даним позовом із вимогою, зокрема, про визнання недійсними електронних торгів, позивач [PERSON] визначила відповідачами Саксаганський ВДВС та [PERSON] (переможця торгів). Проте, як продавця та організатора торгів, яким у даному випадку є ДТ «СЕТАМ», не залучено. Суд звертає увагу на те, що позивач, користуючись належним чином своїми процесуальними правами, у тому числі правничою допомогою, із урахуванням наведених вище обставин, мала реальну можливість як звернутись із позовом до належного відповідача ДП «СЕТАМ», так і подати клопотання про залучення його в якості співвідповідача у цій справі. Натомість, будь-яких заяв/клопотань на відповідній стадії розгляду справи про залучення співвідповідачів у цій справі як позивачем, так ї її представником, заявлено не було. Зважаючи на вищевикладене, суд вважає, що в якості відповідачів мають залучатись всі сторони правочину - державна виконавча служба, організатор електронних торгів і переможець таких торгів. Оскільки вимоги до ДТ «СЕТАМ» [PERSON] не пред`являлися та останнє не залучалося до участі в справі в якості співвідповідача, вимоги позивача в частині визнання недійсними електронних торгів до задоволення не підлягають. Щодо позовних вимог про скасування протоколу та акта про проведені електронні торги, свідоцтва про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів, то у постанові Великої Палати Верховного Суду від 04.07.2023 у справі № 233/4365/18 (провадження № 14-96цс21) зазначено, що «оскільки продаж майна на публічних торгах є правочином, то оскаржити останній можна за певних умов (зокрема, у разі ефективності такого способу захисту для позивача), а не протокол як документ, який засвідчує вчинення цього правочину. Вимоги про визнання недійсними протоколу публічних торгів є неналежним і неефективним способом захисту. Такий самий підхід слід застосовувати і щодо оскарження іншого документа - акта про проведені електронні торги. Подібні висновки сформульовані у постановах Великої Палати Верховного Суду від 15.09.2022 у справі № 910/12525/20 (п. 104), від 28.09.2022 у справі № 483/448/20 (п. 9.66)). Видача нотаріусом свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів (аукціонів) є передбаченою п. 5 ч. 1 ст. 34 Закону України «Про нотаріат» окремою нотаріальною дією, спрямованою на посвідчення відповідного права переможця аукціону, тобто є юридичним оформленням факту, що відбувся на підставі правочину. На відміну від дій із нотаріального посвідчення правочинів, нотаріус, який вчиняє нотаріальну дію з видачі свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів, не встановлює дійсні наміри сторін до вчинення правочину, відсутність заперечень щодо кожної з умов правочину, а перевіряє тільки факт набуття права власності на нерухоме майно конкретним набувачем і підтвердження цього права внаслідок проведення прилюдних торгів (див. близькі за змістом висновки Великої Палати Верховного Суду у постанові від 02.11.2021 у справі № 925/1351/19 (п. п. 6.21, 6.22). Визнання недійсним свідоцтва як документа, який видав нотаріус для підтвердження права власності переможця аукціону (покупця), не захистить ні інтерес кредитора у поповненні (недопущенні зменшення) ліквідаційної маси боржника, ні такий же інтерес самого боржника. Цей документ не породжує жодного права. Тому, позовна вимога про визнання його недійсним не є належним способом захисту (п. п. 42, 43 постанови Великої Палати Верховного Суду від 06.07.2022 у справі № 914/2618/16 (провадження № 12-25гс21)). Також, не підлягає задоволенню вимога про скасування в державному реєстрі речових прав на нерухоме майно державної реєстрації права власності на садовий будинок [ADDRESS] та земельну ділянку з кадастровим номером 1221884000:04:002:0037, придбаних на прилюдних торгах, оскільки ці вимоги є похідними від вимоги про визнання недійсними електронних торгів. При вирішенні питання про розподіл судових витрат в справі, суд враховує, що за змістом ст. 141 ЦПК, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, у разі відмови в позові, покладаються на позивача. Враховуючи, що у задоволенні позову відмовлено в повному обсязі, судові витрати позивача відповідачами не відшкодовуються.

Outcome: dismissed