Jurisdiction: civil
Date: 2025-09-14 00:00:00

Товариство з обмеженою відповідальності «КОЛЛЕКТ ЦЕНТР» (далі ТОВ\~«КОЛЛЕКТ ЦЕНТР») звернулося до суду із зазначеним позовом. В обґрунтування позовних вимог вказувало, що 08 березня 2021 року між Товариством з обмеженою відповідальністю «СЛУЖБА МИТТЄВОГО КРЕДИТУВАННЯ» (далі ТОВ «СЛУЖБА МИТТЄВОГО КРЕДИТУВАННЯ») та [PERSON] укладено договір про надання фінансових послуг № 2106683010017 у електронній формі відповідно до Закону України «Про електронну комерцію». Відповідно до умов договору кредитодавець зобов`язався надати позичальнику кредит у розмірі 4\~000 грн шляхом переказу на картковий рахунок позичальника, а позичальник погодився з усіма умовами договору, зобов`язався їх виконувати та повернути кошти у строк, який визначений договором. Кредитор свої зобов`язання виконав, у\~свою чергу позичальник кошти у визначений договором строк не повернув. 01 грудня 2021 року ТОВ «СЛУЖБА МИТТЄВОГО КРЕДИТУВАННЯ» уклало договір №\~1-12 відповідно до умов якого відступило на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «ВЕРДИКТ КАПІТАЛ» (далі ТОВ «ВЕРДИКТ КАПІТАЛ») права вимоги за кредитними договорами до позичальників, зокрема і за договором №\~2106683010017. 10 січня 2023 року ТОВ «ВЕРДИКТ КАПІТАЛ» уклало договір № 10-01/2023 відповідно до якого відступило на користь ТОВ\~«КОЛЛЕКТ ЦЕНТР» права вимоги за кредитними договорами до позичальників, зокрема і за договором № 2106683010017. Відтак, ТОВ\~«КОЛЛЕКТ ЦЕНТР» наділено правом вимоги до відповідача за договором №\~2106683010017. Станом на день формування позовної заяви загальний розмір заборгованості за договором від\~08 березня 2021 року № 2106683010017 становить 65\~279,60 грн, з яких: 4\~000,00 грн заборгованість за тілом кредиту, 61\~279,60 грн заборгованість за нарахованими процентами на дату відступлення права вимоги. Проте, враховуючи принцип розумності, співмірності і пропорційності позивач просить стягнути заборгованість у розмірі 45\~030,80 грн, з яких: 4\~000,00 грн - заборгованість за тілом кредиту, 41\~030,80 грн - заборгованість за нарахованими процентами на дату відступлення права вимоги. Крім того, відповідно до ст. ст. 133, 135, 137, 141 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України), позивач просив вирішити питання щодо відшкодування судових витрат. На підставі викладеного, ТОВ\~«КОЛЛЕКТ ЦЕНТР» просило суд: 1.Стягнути із [PERSON] на його користь заборгованість за договором від 08 березня 2021\~року №\~2106683010017 у розмірі 45\~030,80 грн. 2. Стягнути із [PERSON] на його користь понесені витрати на сплату судового збору у\~розмірі 3\~028 грн та витрати на правову допомогу у розмірі 13\~000 грн. Ухвалою Броварського міськрайонного суду Київської області від 31 жовтня 2024 року відкрито провадження у цивільній справі в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін. Як вбачається із Довідок про доставку електронного документа до Електронного кабінету позивача копія ухвали Броварського міськрайонного суду Київської області доставлена 01\~листопада 2024 року. За зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем проживання відповідача направлялась ухвала про відкриття провадження та позовна заява з додатками, яка повернулись до суду з відміткою «Адресат відсутній». Позивач до суду додаткових заяв, пояснень не подавав, відповідач не використав право подання відзиву на позовну заяву. Відповідно до ч. 8 ст. 178 ЦПК України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами. З огляду на ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд дослідивши та оцінивши письмові докази у справі у їх сукупності, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому їх дослідженні, встановив такі фактичні обставини та відповідні їм\~правовідносини. Відповідно до вимог\~ст. 263 ЦПК України\~судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені у судовому засіданні. Суд встановив, що 08 березня 2021 року [PERSON] заповнив Заяву-Анкету (для отримання кредиту) № 2106683010017 у якій вказав свої паспортні дані, код платника податків, адресу реєстрації, відомості про місце роботи, електронну адресу, телефон, номер карткового рахунку [NUMBER] . Як вбачається із Заяви-Анкети, [PERSON] ознайомившись із примірним (типовим) кредитним договором та усіма його додатками, включаючи правила надання грошових коштів у позику, у тому числі на умовах фінансового кредиту ТОВ «СЛУЖБА МИТТЄВОГО КРЕДИТУВАННЯ», що розмішені на офіційному сайті smk.zp.ua та www.bistrozaim.ua, погодившись з ними, просив Товариство надати йому кредит на особисті потреби у розмірі 4\~000 грн. Орієнтовний строк повернення кредиту 16 днів з моменту отримання кредиту. Нараховані проценти підлягають обов`язковій сплаті на 16 день з моменту отримання кредиту. Строком на 365 днів з правом повернення достроково, зобов`язався повернути кредит у розмірі 4 000 грн та сплатити проценти у розмірі 1\~280 грн. 08 березня 2021 року між ТОВ «СЛУЖБА МИТТЄВОГО КРЕДИТУВАННЯ» та [PERSON] укладено договір про надання фінансових послуг №\~2106683010017. Згідно з п. 1.1. договору товариство зобов`язується надати позичальникові кредит без конкретної споживчої мети, на суму, яка зазначається та погоджується сторонами в заяві-анкеті, та складає 4\~000,00 грн на умовах строковості, зворотності, платності, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти за користування кредитом, нараховані згідно умов цього договору, його додатків та правил. Пунктом 1.2. договору передбачено, що кредит надається у строк, визначений у заяві-анкеті та графіку платежів, який є додатком до цього договору та є невід`ємною його частиною. Орієнтований строк повернення кредиту становить 16 днів з моменту отримання кредиту. У\~разі сплати всіх нарахованих на дату такої сплати процентів, орієнтований строк повернення кредиту перераховується та становить 16 днів з моменту всіх нарахованих процентів (п. 1.3 договору). Згідно з п. 1.4. Договору проценти за користування кредитом розраховуються від суми кредиту за кожний день користування (далі «процентна ставка»), протягом фактичного строку користування кредитом починаючи з першого дня перерахування суми кредиту у наступному розмірі: а) 2% за кожен день користування кредитом за умови сплати всіх нарахованих процентів за користування кредитом не пізніше, ніж протягом орієнтовного строку повернення кредиту; б) починаючи з першого дня наступного за орієнтовним строком повернення кредиту процентна ставка збільшується на 1,64% порівняно з процентною ставкою, зазначеною у п. 1.4.а); в) починаючи з 15 дня наступного за орієнтовним строком повернення кредиту процентна ставка збільшується на 1,38% порівняно з процентною ставкою, зазначеною у п. 1.4.6); г) починаючи з 30 дня наступного за орієнтовним строком повернення кредиту процентна ставка збільшується на 2,65% порівняно з процентною ставкою, зазначеною у п. 1.4.в); д) тип процентної ставки фіксована. Відповідно до п. п. 1.5., 1.6. Договору у разі підписання електронного договору договір буде вважатись укладеним в письмовій формі з дати прийняття (акцепту) позичальником пропозиції (оферти) товариства. Датою прийняття (акцепту) та підписання кредитного договору (всіх без виключення його складових, а саме: цього договору; самої заяви-анкети; правил, паспорту кредиту; повідомлення суб`єкта персональних даних про його права, визначені Законом України «Про захист персональних даних», мету збору даних, склад та зміст зібраних персональних даних, то осіб, яким передаються його персональні дані) вважається дата складання та підписання сторонами заяви-анкети. Заява -анкета підписується сторонами шляхом використання електронного підпису одноразовим ідентифікатором, відповідно до правил та Закону України «Про електронну комерцію», що має таку саму юридичну силу як і власноручний підпис. Відповідно до п. 1.9. Договору граничний строк кредитування (строк дії кредитного договору): 1 рік. У п.4.3 зазначеного договору сторони дійшли згоди, що у всіх відносинах між позичальником та товариством у разі укладення електронного договору в якості підпису сторін буде використовуватись електронний підпис одноразовим ідентифікатором, відповідно до правил та\~Закону України «Про електронну комерцію», що має таку саму юридичну силу як і власноручний підпис. Таким чином, договір укладено в електронній формі шляхом підписання електронними підписами директора товариства та відповідача (вчиненим одноразовим ідентифікатором V7). Як вбачається із Графіка платежів (додаток № 2 до Кредитного договору) дата видачі кредиту 08 березня 2021 року, строк 16 днів, до 23 березня 2021 року, сума кредиту 4\~000\~грн, проценти за користуванням кредиту 1\~280 грн, загальна вартість кредиту за розрахунковий період 5 280 грн. Відповідно до Паспорта споживчого кредиту (додаток № 3 до Кредитного договору) сума кредиту 4 000 грн, строк кредитування 16 днів, орієнтована загальна вартість кредиту для споживача 4 000 грн (тіло кредиту) + 1\~280 грн (% по договору) + 560 грн (комісія). Заява-Анкета (для отримання кредиту), Графік платежів, Паспорт споживчого кредиту в\~електронній формі підписані електронними підписами директора товариства та відповідача (вчиненим одноразовим ідентифікатором V7). Відповідно до відповіді ТОВ ФК «ВЕЙ ФОР ПЕЙ» від 20 вересня 2024 року, що на підставі укладеного між товариствами договору про організацію переказів грошових коштів ТОВ ФК «ВЕЙ ФОР ПЕЙ» здійснено переказ грошових коштів за кредитним договором №\~2106683010017 в сумі 4 000 грн на карту [NUMBER] . 01 грудня 2021 року ТОВ «СЛУЖБА МИТТЄВОГО КРЕДИТУВАННЯ» уклало договір №\~1-12 відповідно до умов якого відступило на користь ТОВ «ВЕРДИКТ КАПІТАЛ» права вимоги за кредитними договорами до позичальників, зокрема і за договором №\~2106683010017. Відповідно до витягу з Додатку № 3 до Договору факторингу № 1-12 від 01 грудня 2021\~року [PERSON] значиться в реєстрі боржників за договором №\~2106683010017 від 08 березня 2021 року на суму 35\~520,00 грн, з яких: 4\~000 грн заборгованість по основній сумі кредиту, заборгованість за відсотками 31\~520 грн. Відповідно до розрахунку ТОВ «ВЕРДИКТ КАПІТАЛ» заборгованість [PERSON] станом на\~01 грудня 2021 року становить 35\~520 грн, з яких: 4\~000 грн заборгованість по основній сумі кредиту, заборгованість за відсотками на дату відступлення права вимоги 31\~520 грн; станом на 10 березня 2023 року становить 65\~279,60 грн, з яких: 4\~000 грн заборгованість по\~основній сумі кредиту, заборгованість за відсотками на дату відступлення права вимоги 31\~520,00 грн, нараховані відсотки за кредитним договором з 01 грудня 2021 року по 07\~березня 2022 року 29\~759,60 грн. 10 січня 2023 року ТОВ «ВЕРДИКТ КАПІТАЛ» уклало договір № 10-01/2023 відповідно до якого відступило на користь ТОВ\~«КОЛЛЕКТ ЦЕНТР» права вимоги за кредитними договорами до позичальників, зокрема і за договором №\~2106683010017. Відповідно до витягу з Додатку № 3 до Договору факторингу № 10-01/2023 від 10 січня 2023\~року [PERSON] значиться в реєстрі боржників за договором №\~2106683010017 від 08 березня 2021 року на суму 65\~279,60 грн, з яких: 4\~000 грн заборгованість по основній сумі кредиту, заборгованість за відсотками 61\~279,60 грн. Відповідно до розрахунку ТОВ\~«КОЛЛЕКТ ЦЕНТР» заборгованість [PERSON] станом на\~03\~жовтня 2024 року становить 65\~279,60 грн, з яких: 4\~000 грн заборгованість за тілом кредиту; 61\~279,60 грн заборгованість за відсотками на дату відступлення права вимоги 10\~січня 2023\~року. Між сторонами виник спір щодо належного виконання відповідачем взятих на себе кредитних зобов`язань. Відповідно до частини першої статті 509 Цивільного кодексу України (далі ЦК України) зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Відповідно до частини першої статті 512 ЦК України кредитор у зобов`язанні може бути замінений іншою особою внаслідок передання ним своїх прав іншій особі за правочином (відступлення права вимоги). Відповідно до статті 514 ЦК України до нового кредитора переходять права первісного кредитора у зобов`язанні в обсязі і на умовах, що існуванні на момент переходу цих прав, якщо інше не встановлено договором або законом. Відповідно до статті 516 ЦК України заміна кредитора у зобов`язанні здійснюється без згоди боржника, якщо інше не встановлено договором або законом. Якщо боржник не був письмово повідомлений про заміну кредитора у зобов`язанні, новий кредитор несе ризик настання несприятливих для нього наслідків. У ньому разі виконання боржником свого обов`язку первісному кредиторові є належним виконанням. Відповідно до частини першої статті 626 ЦК України визначено, що договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Згідно із статтями 627, 628 ЦК України сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Відповідно до частини другої статті 628 ЦК України сторони мають право укласти договір, в якому містяться елементи різних договорів (змішаний договір). До відносин сторін у змішаному договорі застосовуються у відповідних частинах положення актів цивільного законодавства про договори, елементи яких містяться у змішаному договорі, якщо інше не встановлено договором або не випливає із суті змішаного договору. Згідно з частинами першою та другою статті 639 ЦК України договір може бути укладений у будь-якій формі, якщо вимоги щодо форми договору не встановлені законом. Якщо сторони домовилися укласти договір у певній формі, він вважається укладеним з моменту надання йому цієї форми, навіть якщо законом ця форма для даного виду договорів не вимагалася. Відповідно до статті 526 ЦК України зобов`язання повинні виконуватись належним чином відповідно до умов договору, актів цивільного законодавства. Боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом (частина перша\~стаття 612 ЦК України). Згідно зі статтями 610, 611 ЦК України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання), а у разі порушення зобов`язання, настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема сплата неустойки. Згідно з частиною другою статті 1050 ЦК України якщо договором встановлений обов`язок позичальника повернути позику частинами (з розстроченням), то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишалася, та сплати процентів, належних за договором. Згідно зі статтею 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язуються надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та\~сплатити проценти. Кредитний договір укладається у письмовій формі, відповідно до\~статті 1055 ЦК України. Відповідно до статті 5 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг», електронний документ - документ, інформація в якому зафіксована у вигляді електронних даних, включаючи обов`язкові реквізити документа. Склад та порядок розміщення обов`язкових реквізитів електронних документів визначається законодавством. Електронний документ може бути створений, переданий, збережений і перетворений електронними засобами у візуальну форму. Візуальною формою подання електронного документа є відображення даних, які він містить, електронними засобами або на папері у формі, придатній для приймання його змісту. Згідно зі статтею 8 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг», юридична сила електронного документа не може бути заперечена виключно через те, що він має електронну форму. Допустимість електронного документа як доказу не може заперечуватися виключно на підставі того, що він має електронну форму. Відповідно до частини шостої статті 11 Закону України «Про електронну комерцію» передбачено, що відповідь особи, якій адресована пропозиція укласти електронний договір, про її прийняття (акцепт) може бути надана шляхом заповнення формуляра заяви (форми) про прийняття такої пропозиції в електронній формі, що підписується в порядку, передбаченому статтею 12 цього Закону. Згідно зі статтями 3, 12 Закону України «Про електронну комерцію», якщо відповідно до акта цивільного законодавства або за домовленістю сторін електронний правочин має бути підписаний сторонами, моментом його підписання є використання електронного підпису одноразовим ідентифікатором, визначеним цим Законом, тобто даними в електронній формі у вигляді алфавіти о-цифрової послідовності, що додаються до інших електронних даних особою, яка прийняла пропозицію (оферту) укласти електронний договір, та надсилаються іншій стороні цього договору. Стаття 13 ЦПК України встановлює, що суд розглядає справи на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до ст. 76 ЦПК України встановлено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Згідно з ст. 89 ЦПК України, виключне право оцінки доказів належить суду, який має оцінювати докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. З огляду на практику Європейського суду з прав людини за своєю природою змагальність судочинства засновується на диференціації процесуальних функцій і відповідно правомочностей головних суб`єктів процесуальної діяльності цивільного судочинства суду та сторін (позивача та відповідача). Диференціація процесуальних функцій об`єктивно призводить до того, що принцип змагальності відбиває властивості цивільного судочинства у площині лише прав та обов`язків сторін. Це дає можливість констатувати, що принцип змагальності у такому розумінні урівноважується з принципом диспозитивності та, що необхідно особливо підкреслити, із принципом незалежності суду. Він знівельовує можливість суду втручатися у взаємовідносини сторін завдяки збору доказів самим судом. У процесі, побудованому за принципом змагальності, збір і підготовка усього фактичного матеріалу для вирішення спору між сторонами покладається законом на сторони. Суд тільки оцінює надані сторонам матеріали, але сам жодних фактичних матеріалів і доказів не збирає. Саме на позивача покладено процесуальний обов`язок довести заявлені позовні вимоги. Матеріалами справи підтверджуються обставини уступки права вимоги за\~договором про споживчий кредит №\~2106683010017 від 08 березня 2021 року на користь ТОВ\~«КОЛЛЕКТ ЦЕНТР». Надані позивачем документи підтверджують факт укладення між ТОВ «СЛУЖБА МИТТЄВОГО КРЕДИТУВАННЯ» та [PERSON] договору про надання фінансових послуг №\~2106683010017 від 08 березня 2021 року в електронній формі шляхом його підписання електронним підписом одноразовим ідентифікатором та перерахування кредитних коштів у сумі 4\~000 грн. Враховуючи, що фактично отримані та використані кошти відповідно до умов кредитного договору від 08 березня 2021 року №\~2106683010017 у добровільному порядку [PERSON] не повернув, а позивач належними доказами підтвердив наявність у відповідача заборгованості за вказаним кредитним договором, суд дійшов висновку про задоволення позову у частині стягнення з відповідача 5 280 грн, з яких: 4 000 грн сума кредиту, 1 280 грн процентів за користування кредитом. Щодо стягнення відсотків за договором після 23 березня 2021 року Відповідно до ч.1 ст. 1048 та ч.1 ст. 1054 ЦК України кредитодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми кредиту, розмір і порядок одержання яких встановлюються договором. Отже, припис абзацу 2 ч.1\~ст. 1048 ЦК України\~про щомісячну виплату процентів до дня повернення позики у разі відсутності іншої домовленості сторін може бути застосований лише у межах погодженого сторонами строку кредитування. Після спливу визначеного договором строку кредитування чи у разі пред`явлення до позичальника вимоги згідно з ч.2\~ст. 1050 ЦК України\~право кредитодавця нараховувати передбачені договором проценти за кредитом припиняється. Права та інтереси кредитодавця в охоронних правовідносинах забезпечуються ч.2\~ст. 625 ЦК України, яка регламентує наслідки прострочення виконання грошового зобов`язання. Цей висновок узгоджується із правовою позицією, викладеною Великою Палатою Верховного Суду від 31 жовтня 2018 року у справі № 202/4494/16-ц. У зв`язку із цим, нарахування відповідачу після 23 березня 2021 року (спливу 16 днів) процентів договору не знаходить свого належного юридичного обґрунтування і по своїй суті є реалізацією положень ч.2\~ст. 625 ЦК України, яка захищає інтереси кредитодавця в разі прострочення позичальником грошового зобов`язання. Суд не вбачає обґрунтованих підстав вважати, що після спливу визначеного у п.1.3 договору строку кредитування відбулася пролонгація кредиту. Право кредитодавця ТОВ «Служба миттєвого кредитування» та в подальшому його правонаступників нараховувати передбачені указаним договором проценти за користування кредитом припинилося 23 березня 2021 року, у зв`язку із чим з цієї дати права та інтереси кредитодавця та його правонаступників забезпечуються ч. 2 ст. 625 ЦК України, яка регламентує наслідки прострочення виконання грошового зобов`язання. Частиною восьмою статті 18 Закону України «Про захист прав споживачів» встановлено, що нечіткі або двозначні положення договорів із споживачами тлумачаться на користь споживача. Враховуючи викладене вище, підстави для стягнення з відповідача відсотків після 23 березня 2021 року відсутні, позовні вимоги ТОВ «КОЛЛЕКТ ЦЕНТР» підлягають задоволенню частково у розмірі 5 280 грн, з яких: 4 000 грн сума кредиту, 1 280 грн процентів за користування кредитом. Щодо розподілу судових витрат Однією з основних засад (принципів) цивільного судочинства є відшкодування судових витрат сторони, на користь якої ухвалене судове рішення (п. 12 ч. 3 ст. 2 ЦПК України). Судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До\~витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать, зокрема, витрати на професійну правничу допомогу (ч. 1, 2 ст. 133 ЦПК України). Розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву (ч. 8 ст. 141 ЦПК України). Згідно із ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 141 ЦПК України, судові витрати, пов`язані з розглядом справи покладаються у разі задоволення позову на відповідача. ТОВ «КОЛЛЕКТ ЦЕНТР» за подачу позову сплатило судовий збір у розмірі 3 028 грн, що підтверджується платіжною інструкцією від 15 жовтня 2024 року № 0467640014. Частиною 2 ст. 137 ЦПК України встановлено, що за результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. При визначенні суми відшкодування суд має виходити з критерію реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерію розумності їхнього розміру з огляду на конкретні обставини справи та фінансовий стан обох сторін. Ті самі критерії застосовує Європейський суд з прав людини (далі ЄСПЛ), присуджуючи судові витрати на підставі ст. 41 Конвенції. Зокрема, згідно з практикою ЄСПЛ заявник має право на компенсацію судових та інших витрат, лише якщо буде доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їхній розмір обґрунтованим (рішення у справі «East/West Alliance Limited» проти України», заява № 19336/04). Крім того, у рішенні ЄСПЛ «Лавентс проти Латвії» зазначено, що відшкодовуються лише витрати, які мають розумний розмір. ЦПК України передбачено критерії визначення та розподілу судових витрат: їх дійсність; необхідність; розумність їх розміру з урахуванням складності справи та фінансового стану учасників справи. Подібний висновок викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 08 червня 2021 року у справі № 550/936/18. Отже, при вирішенні питання про розподіл судових витрат суд має враховувати конкретні обставини справи, загальні засади цивільного законодавства та критерії відшкодування витрат на професійну правничу допомогу. Ці висновки узгоджуються й з висновками, викладеними в постанові Великої Палати Верховного Суду від 04 червня 2019 року у справі № 9901/350/18 та постанові від 26 травня 2020 року у справі № 908/299/18. Суд також повинен оцінювати витрати, що мають бути компенсовані за рахунок іншої сторони, ураховуючи як те, чи були вони фактично понесені, так і оцінювати їх необхідність (постанова Великої Палати Верховного Суду від 12 травня 2020 року у справі №\~904/4507/18). Склад витрат, пов`язаних з оплатою за надання професійної правничої допомоги, входить до предмета доказування у справі, що свідчить про те, що такі витрати повинні бути обґрунтовані належними та допустимими доказами. Як вбачається із матеріалів справи на підтвердження витрат на професійну правничу допомогу ТОВ «КОЛЛЕКТ\~ЦЕНТР» долучено до позовної заяви: договір про надання правової допомоги від 01 липня 2024 року, прайс-лист Адвокатського об`єднання «Лігал Асістант», заявка на надання юридичної допомоги № 91 від 14 серпня 2024 року на суму 13\~000 грн, витягу з акту № 2 про надання юридичної допомоги від 02 жовтня 2024 року на суму\~12\~000 грн, з яких надання усної консультації 4\~000\~грн, складання позовної заяви 9\~000\~грн. Дана справа відповідно до п. 2 ч. 6 ст. 19 ЦПК України належить до справ незначної складності, у спорах про стягнення заборгованості за порушення грошового зобов`язання судова практика є сталою, не потребує вивчення великої кількості законів та підзаконних актів, які підлягають застосуванню, матеріали справи не містять великої кількості документів на дослідження та збирання яких адвокат витратив би значний час, тому суд дійшов висновку проте, що розмір гонорару адвоката у 13\~000 грн, не відповідає критерію розумності їх розміру з урахуванням складності цієї справи. Зокрема, відповідно до Постанови Верховного Суду від 30 вересня 2020 року у справі №\~201/14495/16-ц суд вправі самостійно зменшувати розмір відшкодування витрат на правову допомогу. За таких обставин, з огляду на співмірність та розумність розміру судових витрат, виходячи з\~конкретних обставин справи, її складності та виконаної адвокатом роботи, суд вважає, що витрати на правову допомогу підлягають зменшенню до 3\~000 грн. Враховуючи, що позовні вимоги ТОВ «КОЛЛЕКТ ЦЕНТР» задоволено частково з [PERSON] на його користь необхідно стягнути понесені ним судові витрати по оплаті судового збору у розмірі 363,36 грн (3028*12 %), витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 360 грн (3\~000*12 %), а всього 723,36 грн.

Outcome: partial