Jurisdiction: civil
Date: 2025-09-10 00:00:00

Стислий виклад позиції сторін Керівник Мукачівської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Нижньоворітської сільської ради звернувся до відповідача [PERSON] про відшкодування шкоди, завданої незаконною порубкою дерев. Позовні вимоги мотивовано тим, що 26.01.2024 близько 10:00 години умисно, незаконно, самовільно, без відповідного дозволу, в корисливих цілях, в урочищі «Кути» за межами населеного пункту с. Задільське Мукачівського району Закарпатської області за допомогою бензопили «Dnipro-М DSG-52H» вчинив незаконну порубку дерев породи бук і граб в кількості 11 дерев, внаслідок чого згідно розрахунку Державної екологічної інспекції у Закарпатській області від 23.02.2024 спричинив істотну шкоду державі у особі Нижньоворітської сільської ради Мукачівського району на загальну суму 34 455,12 грн. За вказаним фактом 27.01.2025 слідчим відділенням поліції №2 Мукачівського районного відділу поліції ГУНП в Закарпатській області внесено відомості до ЄРДР за № 12022071090000017 за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 246 КК України. Вироком Воловецького районного суду від 06.06.2024 (справа №936/368/24, набрав законної сили 09.07.2024) затверджено угоду про визнання винуватості, укладену 05.06.2024 та [PERSON] визнано винуватим у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1\~ст. 246 КК України\~і призначено йому покарання у вигляді пробаційного нагляду на строк 1 рік 6 місяців. Державною екологічною інспекцією у Закарпатській області 23.02.2024 проведено розрахунок розмірів шкоди, заподіяної незаконним вирубуванням дерев в урочищі "Кути", що знаходиться за межами населеного пункту сюЗадільське Мукачівського району Закарпатської області, що відноситься до Нижньоворітської об"єднаної територіальної громади. Відповідно до вказано вище розрахунку, незаконними діями [PERSON] державі заподіяно збитки у розмірі 34 455,12 грн. Станом на момент пред`явлення позовної заяви до суду, шкода, спричинена відповідачем не відшкодована, що негативно впливає на здійснення органами державної влади та місцевого самоврядування політики, направленої на охорону навколишнього природного середовища та завдає шкоду його відновленню. Враховуючи, що Нижньоворітська сільська рада та Державна екологічна інспекція у Закарпатської області не зверталася до суду з позовом до [PERSON] щодо відшкодування збитків завданих порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища, виходячи з наданих органам прокуратури повноважень у сфері представництва в суді законних інтересів держави, виникла необхідність у зверненні Мукачівської окружної прокуратури до Воловецького районного суду з позовом в інтересах держави в особі Нижньоворітської сільської ради та Державної екологічноїінспекціїя у Закарпатської області. За наведеного, керівник Мукачівської окружної прокуратури просить стягнути з відповідача [PERSON] на користь місцевого бюджету Нижньоворітської сільської ради шкоду, заподіяну внаслідок незаконної порубки дерев в сумі 34 455,12грн. Заяви, клопотання учасників справи Сторони в судове засідання не з`явилися. Представник позивача подав заяву про розгляд справи у його відсутності, позовні вимоги підтримав та наполягав на їх задоволенні . Представник Нижньоворітської сільської ради подав до суду заяву про розгляд справи у відсутності представника Нижньоворітської сільської ради Мукачівського району . Відповідач в судове засідання не з`явився по невідомим суду причинам, хоча про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином. Розміщено оголошення на веб-сайті Воловецького районного суду Закарпатської області про виклик відповідача [PERSON] у судове засідання (з опублікуванням оголошення про виклик особа вважається повідомленою про дату, час і місце розгляду справи). Представник Державної екологічної інспекції у Закарпатській області у судове засідання не з`явився. Процесуальні дії у справі Ухвалою від 05.08.2025 позовну заяву прийнято до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження та призначено судове засіданння на 27.08.2025, у зв`язку із неявкою сторін судове засідання відкладено на 11.09.2025. Відповідно до вимог ч. 1 п. 1 ст. 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач, будучи належним чином повідомлений про дату, час і місце розгляду судового засідання, не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин та не подав відзиву на позов і позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Ухвалою судового засідання від 11.09.2025, з огляду на те, що відповідач був належним чином повідомлений про дату, час і місце судового розгляду, проте не з`явився в судове засідання без поважних причин та не повідомив про причини неявки в судове засідання, відзиву не подав, суд на підставі статей 280-282 ЦПК України, суд ухвалив про заочний розгляд справи. У відповідності до ч.2 ст. 247 ЦПК України, у зв`язку з розглядом справи за відсутності сторін фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, з`ясувавши обставини, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог, всебічно, повно, об`єктивно та безпосередньо дослідивши наявні у справі докази, надавши оцінку кожному доказу окремо та зібраним у справі доказам у цілому, доходить висновку, що позов підлягає до задоволення з огляду на таке. Фактичні обставини, встановлені судом, з посиланням на докази, на підставі яких встановлені відповідні обставини. Відповідно до ст.131-1 Конституції України на прокуратуру покладається представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом. Згідно протоколу огляду місця події від 26.01.2024, в ході проведення огляду місця події, а саме, ділянки місцевості, урочища «Кути» за межами населеного пункту с. Задільське Мукачівського району Закарпатської області за допомогою бензопили «Dnipro-М DSG-52H», вчинив незаконну порубку дерев породи бук та граб в кількості 11 дерев. [PERSON] , під час досудового слідства повністю визнав свою винуватість. Відповідно до чинного вироку Воловецького районного суду від 06.06.2024 (справа № 936/368/24) затверджено угоду від 05.06.2024 про визнання винуватості, укладену між прокурором Воловецького відділу Мукачівської окружної прокуратури, та обвинуваченим [PERSON] , за участю захисника Мишанич Л.О. . [PERSON] визнано винуватим у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України та призначено йому покарання у виді пробаційного нагляду на строк 1 рік 6 місяців , за те, що він 26 січня 2024 року близько 10:00 години умисно, незаконно, самовільно, без відповідного дозволу, в корисливих цілях, в урочищі «Кути» за межами населеного пункту с. Задільське Мукачівського району Закарпатської області за допомогою бензопили «Dnipro-М DSG-52H» вчинив незаконну порубку дерев породи бук і граб в кількості 11 дерев, внаслідок чого згідно розрахунку Державної екологічної інспекції у Закарпатській області від 23.02.2024 спричинив істотну шкоду державі у особі Нижньоворітської сільської ради Мукачівського району на загальну суму 34 455,12 грн. Згідно повідомлення Державної екологічної інспекції у Закарпатській області 13.02.2024 № 1511/106/26-3/2-24, розмір заподіяної шкоди незаконними рубками в урочищі "Кути" в с.Задільське, Мукачівського району Закарпатської області становить 34 455,12 грн. Згідно повідомлення Нижньоворітської сільської ради Мукачівського району суд встановив, що Нижньоворітська сільська рада заходи позовного характеру, направлені на стягнення з [PERSON] шкоди, завданої незаконною порубкою дерев не здійснювалися. Норми права, які застосував суд, та мотиви їх застосування. Згідно ст. 4, 15 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Одним із способів захисту цивільних прав, відповідно до ч. 2 ст. 16 ЦК України визначено відшкодування збитків та інші способи відшкодування шкоди. Відповідно до ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки).Згідно ст. 4, 15 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Згідно ч. 1, п. 1 ч. 2 ст. 105 ЛК України порушення лісового законодавства тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність відповідно до закону. Відповідальність за порушення лісового законодавства несуть особи, винні у незаконному вирубуванні та пошкодженні дерев і чагарників. Відповідно до ст. 107 цього Кодексу підприємства, установи, організації і громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними лісу внаслідок порушення лісового законодавства, у розмірах і порядку, визначених законодавством України. За змістом ст. 68, 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність. Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Відшкодування шкоди, заподіяної порушенням природоохоронного законодавства, за своєю правовою природою є відшкодуванням позадоговірної шкоди, тобто деліктною відповідальністю. Загальні положення про цивільно-правову відповідальність за завдання позадоговірної шкоди визначено у статті 1166 ЦК України, відповідно до якої майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Підставою деліктної відповідальності є протиправне шкідливе винне діяння особи, яка завдала шкоду. Для відшкодування завданої шкоди необхідно довести такі факти як неправомірність поведінки особи; вина завдавача шкоди; наявність шкоди; причинний зв`язок між протиправною поведінкою та заподіяною шкодою. Наявність всіх зазначених умов є обов`язковим для прийняття судом рішення про відшкодування шкоди. Відсутність хоча б одного з цих елементів виключає відповідальність за заподіяну шкоду. У деліктних правовідносинах саме на позивача покладається обов`язок довести наявність шкоди, протиправність (незаконність) поведінки заподіювача шкоди та причинний зв`язок такої поведінки із заподіяною шкодою. У свою чергу відповідач повинен довести, що в його діях (діях його працівників) відсутня вина у заподіянні шкоди. Тобто діє презумпція вини завдавача шкоди. Відповідно до ч. 1 ст. 29 Бюджетного кодексу України до доходів Державного бюджету України включаються доходи бюджету, за винятком тих, що згідно із статтями 64, 64-1, 66, 69-1 та 71 цього Кодексу закріплені за місцевими бюджетами. Згідно п. 7 ч. 3 цієї ж статті джерелами формування спеціального фонду Державного бюджету України в частині доходів (з урахуванням особливостей, визначених пунктом 1 частини другої статті 67 1 цього Кодексу) є 30 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності. Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 69-1 Бюджетного кодексу України до надходжень спеціального фонду місцевих бюджетів належать 70 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, в тому числі: до бюджетів місцевого самоврядування (крім бюджетів міст Києва та Севастополя) - 50 відсотків, обласних бюджетів та бюджету Автономної Республіки Крим - 20 відсотків, бюджетів міст Києва та Севастополя - 70 відсотків. Таким чином, шкода, заподіяна порушенням природоохоронного законодавства, відшкодовується шляхом перерахування коштів на єдиний розподільчий казначейський рахунок відповідної місцевої ради, на адміністративній території якої скоєно правопорушення, на користь зведеного бюджету, із якого місцевим органом Державної казначейської служби України в подальшому розподіляються конкретні суми коштів до Державного, обласного та місцевого бюджетів у вказаному вище співвідношенні. Зазначений висновок викладений у постанові Верховного Суду від 27 червня 2018 року у справі № 384/1080/16-ц. Відповідно до ч. 4 ст. 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Крім цього, відповідно до ч. 1 ст. 1190 ЦК України особи, спільними діями або бездіяльністю яких було завдано шкоди, несуть солідарну відповідальність перед потерпілим. Відповідно до ст. 131-1 Конституції України, на органи прокуратури покладається представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом. Згідно ч. ч. 3, 4 ст. 56 ЦПК України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами. Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 185 цього Кодексу. У відповідності до ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», представництво прокурором інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави, у випадках та порядку, встановлених законом. Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Згідно з п. 2 резолютивної частини рішення Конституційного Суду України від 08.04.1999 №3-рп/99 під поняттям «орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах», потрібно розуміти орган державної влади чи орган місцевого самоврядування, якому законом надані повноваження органу виконавчої влади. Оскільки «інтереси держави» є оціночним поняттям, прокурор в кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує у позовній заяві необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах. Одним із способів захисту цивільних прав, відповідно до ч. 2 ст. 16 ЦК України визначено відшкодування збитків та інші способи відшкодування шкоди. Відповідно до ч.7 ст. 128 КПК України особа, яка не пред`явила цивільного позову в кримінальному провадженні, а також особа, цивільний позов якої залишено без розгляду, має право пред`явити його в порядку цивільного судочинства. Враховуючи, що Нижньоворітська сільська рада та Державна екологічна інспекція у Закарпатської області не зверталася до суду з позовом до [PERSON] щодо відшкодування збитків завданих порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища, виходячи з наданих органам прокуратури повноважень у сфері представництва в суді законних інтересів держави, Мукачівська окружна прокуратура правомірно звернулась з позовом до Воловецького районного суду в інтересах держави в особі Нижньоворітської сільської ради та Державної екологічної інспекціїя у Закарпатської області. Мотивована оцінка наведених сторонами аргументів щодо наявності чи відсутності підстав для задоволення позову. Матеріалами справи встановлено, що вирубка дерев відбувалась у лісозахисній смузі на території Нижньоворітської сільської ради Мукачівського району. Судом встановлено наявність заподіяної шкоди філії "Свалявське лісове господарство" (ДП "Ліси України") Держлісагенства Державне спеціалізоване господарське підприємство "Ліси України" і наявність вини відповідача у вчиненому, причинний зв`язок між протиправною поведінкою винного відповідача та шкодою, що настала, та є обов`язковою умовою відповідальності [PERSON] . Враховуючи вищенаведене, відшкодування шкоди, завданої відповідачем шляхом незаконної порубки дерев у розмірі у розмірі 34\~455,12 грн є найбільш ефективним способом захисту порушеного права. У зв`язку з вищевикладеним, у діях [PERSON] наявні усі елементи складу цивільного правопорушення, зокрема: протиправна поведінка відповідача, яка виражається у вирубці дерев, безпосередній причинний зв`язок між шкодою і протиправною поведінкою, оскільки шкода виступає об`єктивним наслідком поведінки відповідача через недотримання природоохоронного законодавства. Згідно ч. 6 ст. 82 ЦПК України вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. Таким чином, суд вважає, що позивачем належними та допустимими доказами доведено наявність шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, а отже відповідач зобов`язаний відшкодувати державі в особі Нижньоворітської сільської ради шкоду, заподіяну внаслідок незаконної порубки дерев, у повному обсязі. На підставі викладеного, з урахуванням того, що вина [PERSON] у завданні майнової шкоди унаслідок незаконної порубки дерев встановлена вироком суду, який набрав законної сили і ним не оскаржувався, розмір шкоди розрахований згідно вимог\~постанови Кабінету Міністрів України № 665 «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди заподіяної лісу» від 23 липня 2008 року відповідачем у добровільному порядку не відшкодований, суд приходить до висновку про наявність достатніх підстав для задоволення позову. Розподіл між сторонами судових витрат. Згідно ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Відповідно до ч. 6 ст. 141 цього Кодексу якщо сторону, на користь якої ухвалено рішення, звільнено від сплати судових витрат, з другої сторони стягуються судові витрати на користь осіб, які їх понесли, пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог, а інша частина компенсується за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Згідно п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду юридичною особою позовної заяви майнового характеру судовий збір справляється в розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Таким чином, оскільки позивач звільнений від сплати судового збору, з врахуванням ціни позову суд приходить до висновку, що судовий збір, який би мав понести позивач у сумі 3 028 грн, підлягає стягненню з [PERSON] на користь держави. На підставі викладеного,

Outcome: approved