Jurisdiction: civil
Date: 2025-09-16 00:00:00

До Новобаварського районного суду міста Харкова 19.06.2025 надійшла позовна заява [PERSON] до [PERSON] , в якій позивач просив стягнути на її користь з відповідача грошові кошти у розмірі 80000,00 грн; поновити строк позовної давності. \~ \~ \~ \~Матеріали позовної заяви сформовані в системі «Електронний суд» та підписані представником позивача адвокатом Прудниковим Ярославом Вікторовичем, який діє на підставі ордеру (а.с.4). В обґрунтування позовних вимог позивач зазначила, що 24.01.2022 [PERSON] надав розписку, в якій підтвердив факт отримання від [PERSON] грошових коштів у сумі 80000,00 грн готівкою у позику, з поверненням грошових коштів до 23.04.2022. Станом на день подання позовної заяви кошти не були повернені. Щодо пропущення строку позовної давності, сторона позивача зазначила, що рішенням Новобаварського районного суду міста Харкова від 09.06.2025 залишено без розгляду позовну заяву у справі № 639/2794/25 через неявку позивача та її представника на судові засідання. 24.06.2025 ухвалою суду прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито спрощене позовне провадження у цивільній справі, призначено судове засідання (а.с.21). 22.08.2025 представник позивача адвокат Прудников Я.В. подав до суду заяву, в якій просив проводити розгляд справи без участі позивача та її представника, позовні вимоги підтримав та просив задовольнити у повному обсязі, проти ухвалення заочного рішення не заперечував. До заяви представник позивача додав оригінал розписки від 24.01.2022, який суд долучив до матеріалів справи. \~ \~ \~ \~Належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи відповідач (відповідно до п. 4 ч. 8 ст. 128 ЦПК України), у судове засідання повторно не з`явився, в порушення ст. 131 ЦПК України про причини неявки суд не повідомив, відзив не подавав. \~ \~ \~ \~Відповідно до ч. 2\~ст. 43 ЦПК України\~особи, які беруть участь у справі, зобов`язані, зокрема, сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи та виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом. Частиною 3\~ст. 131 ЦПК України\~передбачено, що у разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин. \~ \~ \~ \~Згідно\~ зі статтею 280 ЦПК України\~суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи. \~ \~ \~ \~Суд, зі згоди представника позивача ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням\~ст. 280 ЦПК України. \~ \~ \~ \~17.09.2025 суд постановив ухвалу про заочний розгляд справи. У зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, суд не здійснював. Суд, дослідивши матеріали справи, докази надані в обґрунтування позову, дійшов таких висновків. \~ \~ \~ \~Згідно з ч. 1 ст. 16 ЦК України, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. \~ \~ \~ \~Відповідно до ч. 1\~ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. \~ \~ \~ \~За змістом\~ст.\~12\~ЦПК України\~цивільне судочинство\~здійснюється на\~засадах змагальності\~сторін. Учасники\~справи мають\~рівні права\~щодо здійснення\~всіх процесуальних\~прав та\~обов`язків,\~передбачених законом. Кожна\~сторона повинна\~довести обставини,\~які мають\~значення для\~справи і\~на які\~вона посилається\~як на\~підставу своїх\~вимог або\~заперечень,\~крім випадків,\~встановлених цим\~Кодексом. Кожна\~сторона несе\~ризик настання\~наслідків,\~пов`язаних із\~вчиненням чи\~невчиненням нею\~процесуальних дій. Суд,\~зберігаючи об`єктивність\~і неупередженість: 1)\~керує ходом\~судового процесу; 2)\~сприяє врегулюванню\~спору шляхом\~досягнення угоди\~між сторонами; 3)\~роз`яснює у\~випадку необхідності\~учасникам судового\~процесу їхні\~процесуальні права\~та обов`язки,\~наслідки вчинення\~або невчинення\~процесуальних дій; 4)\~сприяє учасникам\~судового процесу\~в реалізації\~ними прав,\~передбачених цим\~Кодексом; 5) запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків. \~ \~ \~ \~В силу\~ст.13\~ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього\~Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. \~ \~ \~ \~ Згідно з ч.1\~ст.81 ЦПК України\~кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. \~ \~ \~ \~Суд встановив, що 24.01.2022 [PERSON] отримав у борг від [PERSON] грошову суму у розмірі 80000,00 гривень готівкою, які зобов`язався повернути в строк до 23 квітня 2022 року, що підтверджується оригіналом власноручно написаної та підписаної [PERSON] розписки. \~ \~ \~ \~Згідно з вимогами ст.1046 ЦК України за договором позики одна сторона (позикодавець) передає у власність другій стороні (позичальникові) грошові кошти або інші речі, визначені родовими ознаками, а\~позичальник зобов`язується повернути позикодавцеві таку ж суму грошових коштів\~(суму позики) або таку ж кількість речей того ж роду та такої ж якості. Договір позики\~є\~укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками. \~ \~ \~ \~Відповідно до ст. 1047 ЦК України договір позики укладається у письмовій формі, якщо його сума не менш як у десять разів перевищує встановлений законом розмір неоподатковуваного мінімуму доходів громадян, а у випадках, коли позикодавцем є юридична особа, - незалежно від суми. На підтвердження укладення договору позики та його умов може бути представлена розписка позичальника або інший документ, який посвідчує передання йому позикодавцем визначеної грошової суми або визначеної кількості речей. \~ \~ \~ \~Отже, письмова форма договору позики внаслідок його реального характеру є доказом не лише факту укладення договору, але й факту передачі грошової суми позичальнику. \~ \~ \~ \~Статтею 202 ЦК України визначено, що правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Правочини можуть бути односторонніми та дво- чи багатосторонніми (договори). \~ \~ \~ \~Відповідно до частин першої та другої статті 207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). \~ \~ \~ \~Договір позики є двостороннім правочином, а також він є одностороннім договором, оскільки після укладення цього договору всі обов`язки за договором позики, у тому числі повернення предмета позики або рівної кількості речей того ж роду та такої ж якості, несе позичальник, а позикодавець набуває за цим договором тільки права. \~ \~ \~ \~Частиною 2 статті 78 ЦПК України передбачено, що обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Таким чином, саме розпискою чи іншим борговим документом за вказаним договором позики за нормами матеріального закону підтверджується передання грошей за договором позики та отримання їх позичальником. Законодавцем визначено, що підчас розгляду справи категорії про стягнення боргу за договором позики, підлягає доказуванню факт укладення такого договору та факт невиконання або неналежного виконання позичальником своїх зобов`язань щодо повернення позики. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~У статті 545 ЦК України передбачено презумпцію належності виконання обов`язку боржником, оскільки наявність боргового документа в боржника підтверджує виконання ним свого обов`язку. І навпаки, якщо борговий документ перебуває у кредитора, то це свідчить про неналежне виконання або невиконання боржником його обов`язку. \~ \~ \~ \~Вказаний правовий висновок міститься у постанові Верховного Суду від 05.07.2023 у справі № 295/7309/21. \~ \~ \~ \~Відповідно до ч.1 ст.1049 ЦК України позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику\~(грошові кошти у тій самій сумі або речі, визначені грошовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем)\~у строк та в порядку, що встановлені договором. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Стаття 526 ЦК України встановлює загальні умови виконання зобов`язань та закріплює основний принцип виконання зобов`язань - принцип належного виконання, що стосується як суб`єктів, так і предмета, строку чи терміну, місця і способу виконання (статті 527-545 ЦК України). \~ \~ \~ \~Згідно зі ст.610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). \~ \~ \~ \~Згідно ст.509 Цивільного кодексу України кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Відповідно до\~статті 1050 ЦК України\~якщо позичальник своєчасно не повернув суму позики, він зобов`язаний сплатити грошову суму відповідно до\~статті 625 цього Кодексу. \~ \~ \~ \~Згідно з ч.1 ст.625 ЦК України, боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. \~ \~ \~ \~Відповідно до ч.2 ст.625 ЦК України боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. \~ \~ \~ \~Щодо поновлення строку позовної давності суд зазначає таке. \~ \~ \~ \~Ухвалою Новобаварського районного суду міста Харкова від 09.06.2025 у справі № 639/2794/25 позовну заяву [PERSON] до [PERSON] про стягнення боргу залишено без розгляду на підставі п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України. \~ \~ \~ \~Згідно зі ст. 257 Цивільного Кодексу України, загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Відповідно до частин 3, 4 ст. 267 ЦК України позовна давність застосовується судом лише за заявою сторони у спорі, зробленою до винесення ним рішення. Сплив позовної давності про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови у позові. \~ \~ \~ \~Водночас, постановою Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 №211 "Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2", з урахуванням\~постанови Кабінету Міністрів України №392 від 20.05.2020 "Про встановлення карантину з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2"\~у чинній редакції, з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19 з 12.03.2020 на всій території України встановлено карантин. \~ \~ \~ \~Постановою Кабінету\~Міністрів України\~від 27 червня 2023 року № 651 "Про відміну на всій території України карантину, встановленого з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2" відмінено з 24 години 00 хвилин 30 червня 2023 року на всій території України карантин, встановлений з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2. \~ \~ \~ \~Законом України від 30.03.2020 №540-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID- 19)»\~розділ «Прикінцеві та перехідні положення» ЦК України\~доповнено, зокрема, пунктом 12 такого змісту: «Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями\~257,\~258,\~362,\~559,\~681,\~728,\~786,\~1293\~цього\~Кодексу, продовжуються на строк дії такого карантину». \~ \~ \~ \~Зазначений\~Закон України від 30.03.2020 №540-IX\~набув чинності 02.04.2020. \~ \~ \~ \~Указом Президента України № 64/2022 від 24.02.2022 у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України "Про правовий режим воєнного стану"\~введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022, дію якого неодноразово продовжено, та наразі не скасовано. \~ \~ \~ \~За приписами пункту 19 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України, що діяли на час подання позову до суду (19.06.2025), у період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану строки, визначені\~статтями 257-259,\~362,\~559,\~681,\~728,\~786,\~1293\~цього Кодексу, продовжуються на строк його дії. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~З огляду на викладене, на час дії встановленого карантину та воєнного стану, строк позовної давності, встановлений\~ст.257 ЦК України, не спливає та на момент звернення позивача з позовом, в разі існування підстав для застосування позовної давності, даний строк має бути застосований лише до 02.04.2017, оскільки\~Закон №540-IХ від 30.03.2020\~набув чинності 02.04.2020. \~ \~ \~ \~Отже, у цих спірних правовідносинах\~позовна давність в силу пунктів 12, 19\~Розділу «Прикінцеві та перехідні положення» ЦК України\~на момент подання позову (19.06.2025) не спливла. \~ \~ \~ \~Правова позиція щодо застосування\~статті 257 ЦК України\~та пункту 12\~розділу «Прикінцеві та перехідні положення» ЦК України\~викладена, зокрема, у постановах Верховного Суду від 06.05.2021 у справі № 903/323/20, від 31.05.2022 у справі №\~926/1812/21, від 22.06.2022 у справі № 916/1157/21. \~ \~ \~ \~Враховуючи диспозитивність цивільного судочинства, суд дійшов висновку, що позовні вимоги доведені та підлягають задоволенню у повному обсязі. \~ \~ \~ \~При зверненні до суду позивач сплатила судовий збір у розмірі 1211,20 грн, що підтверджується матеріалами справи (а.с.1). \~ \~ \~ \~Суд розподіляє судові витрати, відповідно до положень ст. 141 ЦПК України, пропорційно до розміру задоволених позовних вимог, та у зв`язку із задоволенням позову у повному обсязі, стягує з відповідача на користь позивача судові витрати по сплаті судового збору у розмірі 1211,20 грн. \~ \~ \~ \~

Outcome: approved