Jurisdiction: civil
Date: 2025-09-07 00:00:00

[PERSON] звернулася до суду з позовною заявою до Вільхуватської сільської ради Куп`янського району Харківської області, про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини та встановлення факту родинних відносин, третя особа Четверта Харківська міська державна нотаріальна контора. Обгрунтовуючи свої позовні вимоги тим, що [INFO] померла її мати [PERSON] , після смерті якої відкрилася спадщина за законом на належніїй на підставі договору купівлі-продажу власності будинку, що розташований за адресою: за адресою: [ADDRESS] та земельні ділянки. При зверненні до нотаріуса позивачка [PERSON] отримала лист-відмову у вчиненні нотаріальних дій у зв`язку з пропуском звернення до нотаріальної контори. Враховуючи вищевикладене, в передбачений законом строк вона не звернулася до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини з поважних причин, у зв`язку з тим, що населені пункти за місцями їх проживання були окуповані , а потім віднесені до територій на яких відбуваються активні бойові дії. Після деокупації с. Федорівка знаходиться під постійними обстрілами, так як дуже близько до кордону з рф , хворіє вона і син, що завадило їй вчасно подати заяву про прийняття спадщини. Оскільки перший шлюб позивачкою був заключений на території російської федерації, вона не має змоги отримати довідку про підтвердження зміни дошлюбного прізвища з « [PERSON] » на « [PERSON] » та підтвердити документально родині відносини з померлою . 20 березня 2025 року була постановлена ухвала про відкриття провадження у справі та розгляд за правилами спрощеного позовного провадження, призначене відкрите судове засідання о 13 год 30 хв 28 квітня 2025 року у залі судового засідання № 14 в приміщенні Чугуївського міського суду Харківської області з викликом сторін. . Направлено відповідачеві та треетій особі копію позовної заяви з копіями доданих до неї документів. Запропоновано відповідачеві подати до суду відзив на позов в установлений строк. Запропоновано позивачу подати до суду відповідь на відзив. Запропоновано відповідачу подати до суду в установлений законодавством строк заперечення, в яких викласти свої пояснення, міркування і аргументи щодо наведених позивачем у відповіді на відзив пояснень, міркувань і аргументів і мотиви їх визнання або відхилення. В судове засідання позивачка не з`явивилася, надавши до суду заяву, в якій позовні вимоги підтримала в повному обсязі, просила справу розглянути за її відсутності, не заперечувала проти заочного розгляду справи. Відповідач Вільхуватська сільська рада Куп`янського району Харківської області повторно в судове засідання не з`явилася, про дату, час та місце слухання справи повідомлялася своєчасно і належним чином шляхом направлення на її адресу, підтверджену довідкою з Єдиного державного демографічного реєстру, рекомендованого листа, який повернувся до суду з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою». Також, відповідач викликався до суду через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України. Враховуючи, що відповідно до положень\~ст. 128 ЦПК України, з опублікуванням оголошення про виклик особа вважається повідомленою про дату, час і місце розгляду справи, а також те, що позивач не заперечує проти заочного вирішення справи, а відповідач відзив на позов не подала, наявні всі умови, встановлені\~ст. 280 ЦПК України, які необхідні для ухвалення заочного рішення. Зважаючи на ці обставини, суд керується ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (РИМ, 4.XI.1950), яка згідно з частиною першою статті 9 Конституції України є частиною національного законодавства України, та яка визначає, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Строки, встановлені Цивільним процесуальним кодексом України, є обов`язковими для судів та учасників судових процесів, оскільки визначають тривалість кожної стадії процесу або час, протягом якого має бути вчинено процесуальну дію (наприклад, строк оскарження судового рішення, строк подачі зауважень щодо журналу судового засідання). Зазначене є завданням цивільного судочинства та кримінального провадження (стаття 1 ЦПК, стаття 2 КПК). Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту. Європейський суд з прав людини, вирішуючи питання про дотримання права на справедливий суд, передбаченого пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини 1950 року, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 року № 475/97-ВР, у контексті оцінки дій сторони в справі, спрямованих на захист свого права, або її бездіяльності, дійшов з урахуванням принципів, що випливають з прецедентної практики Суду, висновків про те, що: одним із фундаментальних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності; «право на суд» не є абсолютним, воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави; сторона в розумні інтервали часу має вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їй судового провадження; право на вчинення процесуальних дій стороною або щодо певної сторони не є необмеженим, позаяк обмежується, зокрема, необхідністю дотримання прав іншої сторони в процесі та власне необхідністю забезпечити дотримання права на справедливий суд у розумінні п. 1 ст. 6 Конвенції (рішення від 19 червня 2001 року у справі «Креуз проти Польщі» (п.п. 52, 53, 57 та ін.); рішення від 03 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України» (п.п. 40, 41, 42 та ін.). У рішенні Європейського Суду з прав людини від 03 квітня 2008 року у справі «Пономарьова проти України» зазначено, що сторони мають вживати заходів, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження. Розумність тривалості судового розгляду має визначатися з огляду на обставини справи та наступні критерії: складність справи, поведінка заявника та компетентних органів, а також важливість предмета позову для заявника у справі (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Фрідлендер проти Франції»). Приймаючи до уваги наведені положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, предмет спору, його значення для сторін, за письмової згоди позивача, суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи без участі сторін та без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, на підставі наявних матеріалів справи, що відповідає положенням\~ст. 280 ЦПК України. За результатами судового розгляду на підставі повідомлених позивачем обставин справи, наданих ним доказів, встановлені такі фактичні обставини та спірні правовідносини. Судом встановлено, що [INFO] померла [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть від 30 грудня 2022 року Серія [NUMBER] ,виданого Чугуївським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Чугуївському районі Харківської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції. Позивачка звернулася до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після померлої [INFO] [PERSON] , однак в оформленні спадкових прав їй відмовлено, у зв`язку з пропущенням строку для прийняття спадщини та запропоновано звернутися до суду для вирішення питання щодо визначення додаткового строку для прийняття спадщини, що підтверджується листом-відмовою завідувача Четвертої державної нотаріальної контори Харківської області Козєєвої С. Відповідно до свідоцтва про шлюб серії [NUMBER] від 12 вересня 1987 року, виданого Малобурлуцьким сіль ЗАГС, Великобурлуцького району Харківської області [PERSON] та [PERSON] зареєстрували шлюб 12 вересня 1987 року, про що складено відповідний актовий запис за №15.Відповідно до свідоцтва про розірвання шлюбу виданого відділом ЗАГС Великобурлуцького РВК Харківської області 28 травня 1987 року , актовий запис №24, шлюб між [PERSON] та [PERSON] було розірвано. Оскільки перший шлюб позивачкою був заключений на території російської федерації, вона не має змоги отримати довідку про підтвердження зміни дошлюбного прізвища з « [PERSON] » на « [PERSON] » . На день смерті спадкодавиці належало нерухоме майно: житловий будинок, який розташований за адресою: [ADDRESS] в цілому, на підставі свідоцтва про право особистої власності на житловий будинок від 22.11.1996 року, виданого виконкомом Федорівської сільської ради народних депутатів Великобурлуцького району Харківської області на підставі Рішення виконавчого комітету Федорівської сільської ради народних депутатів Великобурлуцького району Харківської області від 12.11.1996 року , номер 52, Право власності зареєстрованого в Великобурлуцькому МКПТІ 22.11.1996 року, в реєстрову книгу 15-24 . ( довідка №253 від 29.11.2024 року Великобурлуцькомого МКПТІ ). На день смерті їй також належала земельна ділянка - кадастровий номер 63214854000:02:000:0087, розміром 4,4419 га, розташована на території Федорівської сільської Ради для ведення товарного сільськогосподарського виробництва , згідно державного акту на право приватної власності на землю, виданого Великобурлуцьким райвідділом земельних ресурсів. Акт зареєстровано в Книзі записів державних актів на право власності на землю за № 010668900014. Земельна ділянка, яка розташована : [ADDRESS] площею 0,1387 га, кадастровий номер: 6321485001:00:002:0039, цільове призначення : 02.01 для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд(присадибна ділянка), дата реєстраціїї 14.07.2020 , яка здійснена Відділом у Великобурлуцькому районі Головного управління Держгеокадастру у Харківської області. На день відкриття спадщини спадкоємницею першої черги відповідно до ст. 1261 Цивільного кодексу України була донька спадкодавиці, [PERSON] , [INFO] . Чоловік померлої, батько позивачки , [PERSON] , помер [INFO] . За життя померла склала заповіт, за яким все належне їй майно , де б воно не знаходилось і з чого б воно не складалося і все те що належало б їй на день смерті і на що вона матиме право за законом заповіла [PERSON] , своїй доньці. Цей заповіт посвідчено Агурєєвою Л.Ю. , секретарем Федорівської сільської ради Великобурлуцького району Харківської області , 19 травня 2015 року , зареєстровано в реєстрі за №2 . Оскільки перший шлюб позивачкою був заключений на території російської федерації, вона не має змоги отримати довідку про підтвердження зміни дошлюбного прізвища з « [PERSON] » на « [PERSON] » . Частиною першою\~статті 1270\~ЦК України\~визначено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина друга\~статті 1220 ЦК України). Згідно з пунктами 1.2, 1.3, 1.5 глави 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого\~наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року № 296/5, при зверненні спадкоємця у зв`язку з відкриттям спадщини нотаріус з`ясовує відомості стосовно факту смерті спадкодавця, часу і місця відкриття спадщини, кола спадкоємців, наявності заповіту, спадкового майна, його складу та місцезнаходження, необхідність вжиття заходів щодо охорони спадкового майна. Факт смерті фізичної особи і час відкриття спадщини нотаріус перевіряє шляхом витребування від спадкоємця свідоцтва про смерть, виданого органом державної реєстрації актів цивільного стану. Згідно з частиною третьою\~статті 1272\~ЦК України\~за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Правила частини третьої\~статті 1272\~ЦК України\~про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними. При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов`язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини. У пункті 24\~постанови Пленуму\~Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30 травня 2008 року №7\~роз`яснив, що, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Відповідно до ст. 46 Закону України «Про нотаріат» спадкоємець повинен пред`явити належний правовстановлюючий документ про право власності на ім`я спадкодавця. Частина 1 ст. 55 Конституції України, яка передбачає, що права і свободи людини і громадянина захищаються судом, містить загальну норму, яка означає право кожного звернутися до суду, якщо його права чи свободи порушені чи порушуються, створені чи створюються перешкоди для їх реалізації чи мають місце інші обмеження прав і свобод. Згідно з ч. 1 ст. 64 Основного Закону, конституційні права і свободи людини і громадянина не можуть бути обмежені, крім випадків, передбачених Конституцією України. Згідно з п. 1 ч. 2 ст. 16 ЦК України, одним із способів захисту цивільних прав та інтересів є визнання права. Враховуючи викладене і відсутність іншого способу відновлення порушеного права, позивач обґрунтовано звернувся з позовом до суду за захистом порушених прав шляхом визнання за ним права на спадщину за законом в судовому порядку. Згідно з ст. 1218 Цивільного кодексу України, до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Відповідно до ст. 1225 Цивільного кодексу України, право власності на земельну ділянку переходить до спадкоємців на загальних підставах. \~ \~ \~ \~ \~ \~ За\~таких обставин\~справи,\~всебічно та\~повно з`ясувавши\~обставини,\~на які\~посилався позивачка\~як на\~підставу своїх\~вимог,\~оцінивши докази\~за своїм\~внутрішнім переконанням,\~що ґрунтується\~на всебічному,\~повному,\~об`єктивному та\~безпосередньому дослідженні\~наявних у\~справі доказів\~окремо кожного,\~а також\~достатність і\~взаємний зв`язок\~доказів у\~їх сукупності,\~суд приходить\~до висновку\~про задоволення\~позову та\~визнати причини\~пропуску строку\~прийняття спадщини\~спадкоємницею поважними\~і визначити\~їй \~додатковий строк\~для подачі\~заяви про\~прийняття спадщини.\~Згідно з\~Постановою Пленуму\~Верховного Суду\~України №\~5\~від 31.03.1995\~року «Про\~судову практику\~у справах\~про встановлення\~фактів,\~що мають\~юридичне значення»\~роз`яснено,\~що такі\~справи розглядаються\~якщо:\~відповідно до\~закону,\~такі факти\~породжують юридичні\~наслідки,\~тобто від\~них залежить\~виникнення,\~зміна або\~припинення особистих\~або майнових\~прав громадян;\~чинним законодавством\~не передбачено\~іншого порядку\~їх встановлення;\~встановлення факту\~не пов`язане\~з подальшим\~вирішенням суперечки\~про право. Встановлення факту родинних відносин між [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] , як між донькою та матір`ю, необхідно для оформлення спадщини. Надані докази підтверджують, що [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] , є моєю матір`ю позивачки . В заповіті [PERSON] прямо вказала, що позивачка її донька. За таких обставин справи суд вважає можливим встановити факт родинних відносин, а саме, що [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] є матір`ю [PERSON] , [INFO] . На підставі викладеного,

Outcome: approved