Jurisdiction: civil
Date: 2025-09-02 00:00:00

У листопаді 2024 року [PERSON] через представника адвоката Охременка Артема Вікторовича звернувся до суду з вищевказаним позовом, у якому просить виключити запис про [PERSON] , як батька, з актового запису про народження [PERSON] , [INFO] . В обґрунтування позову позивач зазначив, що перебував з відповідачем у відносинах без реєстрації шлюбу. [INFO] народився [PERSON] . Відповідач повідомила йому, що [PERSON] являється його сином. Проти батьківства не заперечував та був записаний батьком дитини у свідоцтві про народження. Згодом проаналізувавши відносини з відповідачем до народження дитини, а також факт проживання відповідача з іншим чоловіком у позивача виникли сумніви щодо батьківства. На теперішній час впевнений у тому, що не є біологічним батьком малолітнього [PERSON] . Відповідач також вважає, що не є батьком дитини, однак відмовляється звертатися до органу реєстрації актів цивільного стану із спільною заявою про невизнання його батьком дитини. Ухвалою Кіровоградського районного суду Кіровоградської області від 15.11.2024 року цивільну справу за вищевказаним позовом передано на розгляд до Бобринецького районного суду Кіровоградської області (а.с.22-23). Ухвалою Бобринецького районного суду Кіровоградської області від 13.12.2024 року відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання (а.с.41-42). Ухвалами Бобринецького\~районного суду\~Кіровоградської області\~від 14.01.2025\~року,\~15.01.2025\~року відмовлено\~узадоволенні клопотання представника позивача адвоката Охременка Артема Вікторовича про проведення судових засідань в режимі відеоконференції (а.с.58, 71). Ухвалою Бобринецького районного суду Кіровоградської області від 10.02.2024 року продовжено строк проведення підготовчого провадження у справі на тридцять днів, з 12.02.2025 року (а.с.83-84). Ухвалою Бобринецького районного суду Кіровоградської області від 12.03.2024 року призначено по справі судову молекулярно-генетичну експертизу, проведення якої доручено Кіровоградському науково-дослідному експертно-криміналістичному центру МВС України, на час проведення якої зупинено провадження у справі (а.с.115-118). Ухвалою Бобринецького районного суду Кіровоградської області від 23.06.2025 року поновлено провадження у справі (а.с.147). Ухвалою суду Бобринецького районного суду Кіровоградської області від 20.08.2025 року закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до судового розгляду по суті (а.с.164-165). Ухвалою суду Бобринецького районного суду Кіровоградської області від 03.09.2025 року задоволено клопотання представника позивача адвоката Охременка Артема Вікторовича про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції (а.с.183-184). Представник позивача позовні вимоги підтримав у повному обсязі та просив їх задовольнити з підстав, наведених у позовній заяві. Додатково пояснив, що позивач у визначений день з`явився до експертної установи для відібрання зразків, однак у зв`язку з неявкою відповідача з дитиною зразки не відбирались. Відповідач в судове засідання не з`явилась, про дату, час і місце розгляду справи вважається повідомленою належним чином. Відзив на позовну заяву не подала. Представник третьої особи в судове засідання не з`явився, про дату, час і місце розгляду справи повідомлений належним чином. Подав заяву про розгляд справи без його участі (а.с.178). Суд, заслухавши пояснення представника позивача, дослідивши та оцінивши докази в їх сукупності, прийшов до висновку, що позов задоволенню не підлягає з наступних підстав. З копії свідоцтва про народження серії [NUMBER] , виданого повторно 09.04.2024 року встановлено, що [INFO] народився [PERSON] , батьками якого зазначені [PERSON] та [PERSON] (а.с.14). Відповідно до ст.51 Конституції України сім`я, дитинство, материнство і батьківство охороняються державою. Згідно зі ст.52 Конституції України діти рівні у своїх правах незалежно від походження, а також від того, народжені вони у шлюбі чи поза ним. Ніяких моральних та правових обмежень будь-які діти не знають. Права та обов`язки матері, батька і дитини ґрунтуються на походженні дитини від них, засвідченому державними органами реєстрації актів цивільного стану в установленому законом порядку. Статтею 121 СК України встановлено, що права та обов`язки матері, батька і дитини ґрунтуються на походженні дитини від них, засвідченому органом державної реєстрації актів цивільного стану в порядку, встановленому статтями 122 та 125 цього Кодексу. З позовної заяви вбачається, що сторони у зареєстрованому шлюбі не перебували. Стаття 125 СК України визначає походження дитини, батьки якої не перебувають у шлюбі між собою. Якщо мати\~та батько\~дитини не\~перебувають у\~шлюбі між\~собою,\~походження дитини\~від матері\~визначається на\~підставі документа\~закладу охорони\~здоров`я про\~народження нею\~дитини. Якщо мати та батько дитини не перебувають у шлюбі між собою, походження дитини від батька визначається: за заявою\~матері та\~батька дитини; за рішенням суду. Відповідно до ч.1 ст.126 СК України походження дитини від батька визначається за заявою жінки та чоловіка, які не перебувають у шлюбі між собою. Така заява може бути подана як до, так і після народження дитини до органу державної реєстрації актів цивільного стану. Частиною 1\~ст.135\~СК України\~передбачено,\~що при народженні дитини у матері, яка не перебуває у шлюбі, у випадках, коли немає спільної заяви батьків, заяви батька або рішення суду, запис про батька дитини у Книзі реєстрації народжень провадиться за прізвищем та громадянством матері, а ім`я та по батькові батька дитини записуються за її вказівкою. Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст.136 СК України особа, яка записана батьком дитини відповідно до статей 122, 124, 126 і 127 цього Кодексу, має право оспорити своє батьківство, пред`явивши позов про виключення запису про нього як батька з актового запису про народження дитини. У разі доведення відсутності кровного споріднення між особою, яка записана батьком, та дитиною суд постановляє рішення про виключення відомостей про особу як батька дитини з актового запису про її народження. Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках (ч.1 ст.13 ЦПК України). Відповідно до ч.3, ч.6 ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи (ч.1 ст.76 ЦПК України). Докази повинні відповідати критеріям належності, допустимості, достовірності та достатності, встановленим ст.ст. 77-80 ЦПК України. У ч.1 ст.89 ЦПК України визначено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Питання щодо походження дитини суд вирішує на підставі будь-яких доказів про це. Висновки експертизи, у тому числі судово-генетичної, необхідно оцінювати з урахуванням положень статті 89 ЦПК України, згідно з якою жоден доказ не має для суду наперед установленого значення, він оцінює докази в їх сукупності, а результати оцінки відображає в рішенні з наведенням мотивів їх прийняття чи відхилення. При цьому у разі ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні (стаття 109 ЦПК України). Ухвалою Бобринецького районного суду Кіровоградської області від 12.03.2024 року у справі за клопотанням представника позивача була призначена судово молекулярно-генетична експертиза, з метою встановлення кровного споріднення між [PERSON] та дитиною [PERSON] , проведення якої доручено Кіровоградському науково-дослідному експертно-криміналістичному центру МВС України. При цьому в ухвалі суду від 12.03.2024 року роз`яснено сторонам наслідки ухилення від участі в експертизі, які передбачені ст.109 ЦПК України, згідно якої у разі ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні. Як вбачається з повідомлення Кіровоградського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України про неможливість проведення експертизи від 23.05.2025 року №СЕ-19/112-25/3588-БД експертом призначалась дата відбору зразків на 15.04.2025 року з 09 год. до 12 год. Однак експертиза проведена не була, оскільки 15.04.2025 року [PERSON] , малолітній [PERSON] та [PERSON] не з`явилися до експертної установи для відбору зразків (а.с.144-145). Таким чином, враховуючи, що позивач був обізнаний щодо призначення експертизи, наслідків ухилення від участі в експертизі, дати відбору зразків, проте не забезпечив можливість відібрання відповідних зразків, не з`явившись до експертної установи, тому призначена судом експертиза проведена не була, суд розцінив таку поведінку сторін як ухилення від проведення експертизи, яка б надала можливість визначити наявність або відсутність кровного споріднення між позивачем та дитиною. Суд відхиляє доводи представника позивача про те, що позивач у визначений день з`явився до експертної установи для відібрання зразків, оскільки не підтверджені будь-якими доказами та спростовуються змістом повідомлення Кіровоградського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України про неможливість проведення експертизи від 23.05.2025 року №СЕ-19/112-25/3588-БД. Будь-яких інших доказів щодо походження дитини позивачем не надано та матеріали справи не містять. Отже, за встановлених обставин цієї справи, надавши належну правову оцінку наявним у матеріалах справи доказам, урахувавши принцип диспозитивності цивільного процесу та засади змагальності сторін, відповідно до яких позивач зобов`язаний був довести обставини, на які він посилався на підтвердження своїх позовних вимог, в тому числі шляхом надання ключового доказу - позитивного для нього висновку експертизи з питання походження дитини, суд дійшов висновку про те, що [PERSON] не спростував факт свого батьківства стосовно дитини [PERSON] , [INFO] , тому позов задоволенню не підлягає за його необґрунтованістю. Оскільки позовні вимоги залишені без задоволення витрати по сплаті судового збору відшкодуванню не підлягають.

Outcome: dismissed