Jurisdiction: civil
Date: 2025-08-26 00:00:00

У жовтні 2020 року [PERSON] звернулась до суду з вказаним позовом, в якому з врахуванням наданих уточнень просить: - зобов`язати [PERSON] усунути перешкоди прав власника шляхом демонтажу у куті двору на ділянці з асфальтовим покриттям між цегляною перегородкою та стіною літньої кухні «Д» приямок діаметром близько 30 см, на скаті частини літньої кухні «Д» та частині покрівлі веранди «а» га довжині 3,1 м, яка перебуває у її власності та виходить на її частину земельної ділянки, обладнати конструкції організованого водовідведення; - стягнути з [PERSON] на її користь вартість ремонтно-будівельних робіт стіни літньої кухні «Д» в належній їй частині по ліквідації наслідків підтоплення в сумі 2\~477 грн; - стягнути судові витрати. Свої вимоги обґрунтовувала тим, що їй на підставі договору дарування від 12.11.1991 належить 55/100 частини житлового будинку з надвірними будівлями за адресою: [ADDRESS] , а саме: житлова кімната 2-3 пл. 14,1 кв. м., житлова кімната 2-4 пл. 22,3 кв.м., 2-1 коридор пл. 3,3 кв. м., 2-2 кухня пл. 12.0 кв.м., а також 71/100 частина літньої кухні «Д», сарай Е, туалети Ж.З, душ К. паркан 1-2. Відповідно [PERSON] належить 26/100 частини, [PERSON] 19/100 частини; частки кожного з співвласників відокремлені, мають окремі входи. В належній [PERSON] частині проживає її донька. Відповідачка [PERSON] у куті двору на ділянці з асфальтовим покриттям між цегляною перегородкою, яка була побудована ще [PERSON] у 1988 році та стіною літньої кухні «Д» облаштувала приямок діаметром близько 30 см, в який через ухил земельної ділянки та відсутність організованого водовідведення попадають атмосферні опади, що, в свою чергу, призводить до зволоження цокольної частини стін літньої кухні «Д» та подальшого руйнування. Внаслідок підтоплення в приміщенні літньої кухні з`явилися мікротріщини в цементній підлозі топкової та деформаційних цементних закладок в 1/2 цегли дверного блоку, тріщина між стіною та цегляною закладкою отвору, що підтверджується висновком експерта №СЕ-19/119-21/1418 БТ від 10.06.2021. На неодноразові звернення усунути перешкоди прав власника відповідачка не відреагувала, що зумовило звернення до суду з вказаним позовом. Ухвалою суду від 22.10.2020 позовну заяву [PERSON] залишено без руху; на виконання якої 09.11.2020 нею було надано уточнено позовну заяву та ухвалою від 10.11.2020 вказану позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження, призначене підготовче судове засідання. У грудня 2020 року [PERSON] подала до суду зустрічну позовну заяву до [PERSON] , третя особа [PERSON] , в якій з врахуванням наданих уточнень просить зобов`язати [PERSON] усунути перешкоди в користуванні нерухомим майном, шляхом знесення цегляної стіни - перегородки у дворі загального користування за адресою: [ADDRESS] , з побудовою на її місці за власний рахунок огорожі, каркас якої має бути виконаний з металевих профілів, на які прикріплені профільні листи, з обов`язковим влаштуванням в нижній частині конструкції прорізу для провітрювання. Свої вимоги обґрунтовує тим, що вона є співвласником 26/100 частин житлового будинку та надвірних будівель, як розташовані за адресою: [ADDRESS] , на підставі свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 08.12.2011, що складається з жилої кімнати 1-4 площею 14,7 кв.м, коридору 1-2 площею 5,4 кв.м, веранди 1-3 площею 6,7 кв.м, коридору 1-1 площею 4,0 кв.м., 29% кухні «Д» та 1/3 частини огорожі. У 1990 році попередній власник 55/100 частин житлового будинку [PERSON] без погодження з іншими співвласниками перегородив двір загального користування стіною з цегли, зробивши в ній отвір для забезпечення відтоку дощової води з її частини двору, оскільки земельна ділянка має значний уклін в сторону частини наразі належній [PERSON] . Син [PERSON] [PERSON] , який постійно проживає в належній їй частині з 2017 року, забетонував цей отвір в цегляній стіні, яка перегороджує двір, внаслідок чого відбувається постійне підтоплення належної [PERSON] частини двору та житлового будинку з надвірними будівлями. З метою запобігання затопленню двору, житлового будинку та частини кухні під час дощів викопав невелику яму, куди стікає дощова вода. Відсутня можливість запобігти підтопленню і відповідному пошкодженню будівлі, оскільки через забетування отвору у стіні, яка перегороджує двори. В добровільному порядку вирішити вказану проблему є неможливим. З врахуванням висновків судової будівельно технічної експертизи Сумського НДЕКЦ МВС України від 10.06.2021 щодо невідповідності вимогам ДБН конструкції спірної самочинно збудованої цегляної стіни, вона підлягає знесенню зі зведенням на її місці іншої більш полегшеної конструкції з обов`язково влаштованим прорізом для провітрювання. Ухвалою суду від 22.12.2020 об`єднано в\~одне провадження\~цивільну справу\~за позовною\~заявою [PERSON] \~до [PERSON] \~про усунення\~перешкод в\~користуванні власністю\~та зустрічну\~позовну заяву\~ [PERSON] \~до [PERSON] ,\~третя особа:\~ [PERSON] ,\~про усунення\~перешкод в\~користуванні власністю. Ухвалою суду від 26.01.2021 по справі призначено судову будівельно-технічну експертизу, до отримання висновку експертизи провадження по справі зупинене. Ухвалою суду від 22.06.2021 відновлено провадження у справі. Ухвалою суду від 21.10.2021 закрите підготовче провадження у цивільній справі за позовною заявою [PERSON] до [PERSON] про усунення перешкод в користуванні власністю та за зустрічною позовною заявою [PERSON] до [PERSON] , третя особа: [PERSON] про усунення перешкод в користуванні власністю. Ухвалою суду від 05.01.2022 справу прийнято до провадження судді Шияновської Т.В. у зв`язку з виходом у відставку та припиненням повноважень судді [PERSON] . Судовий розгляд неодноразово відкладався: 18.01.2022 за клопотанням представників сторін, 14.02.2022 за клопотанням позивачки за первісним позовом [PERSON] , 23.03.2022 відповідно до рішення зборів суддів Ковпаківського районного суду м. Суми №2 від 28.02.2022 справу знято з розгляду, 26.05.2022, 28.06.2022 в зв`язку з неявкою учасників, 02.08.2022 за клопотанням представника позивачки за первісним позовом, 11.10.2022, 29.11.2022 в зв`язку з оголошеною повітряною тривогою, 22.02.2023, 03.02.2025 у зв`язку з перебуванням головуючої судді в нарадчій кімнаті в інших справах, 06.03.2023 через тимчасову непрацездатність судді, 22.06.2023, 24.02.2025, 31.03.2025 за клопотанням представника позивачки за зустрічним позовом, 18.07.2023, 14.09.2023, 09.10.2024, 01.11.2024, 09.05.2025 у зв`язку з оголошеною повітряною тривогою, 04.07.2025 у зв`язку з перебуванням головуючої судді у відпустці, 17.07.2025 за клопотання позивача за первісним позовом. Ухвалою суду від 31.10.2023 зупинене провадження у справі до залучення до участі у справі правонаступника позивачки за первісним позовом [PERSON] , яка померла [INFO] . Ухвалою суду від 03.10.2023 відновлене провадження у справі, залучено до участі у справі правонаступника первісного позивача [PERSON] [PERSON] . В судовому засіданні представники позивача за первісним позовом [PERSON] та [PERSON] позовні вимоги підтримали, просили задовольнити, в задоволенні позовних вимог за зустрічним позовом відмовити. Позивачка за зустрічним позовом [PERSON] та її представник [PERSON] позовні вимоги підтримали, просили задовольнити, в задоволенні позовних вимог за первісним позовом- відмовити. Третя особа [PERSON] просила задовольнити позовні вимоги за зустрічним позовом [PERSON] , а в задоволенні позовних вимог за первісним позовом [PERSON] відмовити. Заслухавши пояснення учасників, дослідивши матеріали справи, суд дійшов таких висновків. Так, судовим розглядом встановлено, що домоволодіння за адресою: [ADDRESS] , належить на праві спільної часткової власності: [PERSON] - 55/100, [PERSON] 26/100, [PERSON] - 19/100 (т.1 а.с.27-28, 43-44, 45-60, 250). Згідно з рішенням Ковпаківського районного народного суду м. Суми від 09.07.1990: - [PERSON] (теперішній власник [PERSON] ) виділено жилу кімнату 2-4 площею 22,5 кв.м., жилу кімнату 2-3 площею 14,4 кв.м., коридор 2-1 площею 3,1 кв.м., веранду 2-2 площею 11,7 кв.м., сарай «Е», вбиральню «Ж», 71% кухні «Д», 1/3 частини огорожі; під будівлями було виділено 102 кв.м., під двором конкретного користування - 103 кв.м., під двором загального користування - 43 кв.м., під садом - 55 кв.м., під городом - 220 кв.м., а всього 523 кв.м.; - [PERSON] (теперішній власник [PERSON] ) виділено жилу кімнати 1-4 площею 14,7 кв.м., коридор 1-2 площею 5,4 кв.м., веранд 1-3 площею 6,7 кв.м., коридор 1-1 площею 4,0 кв.м., 29% кухні «Д» та 1/3 частини огорожі; дід будівлями було виділено 56 кв.м., під двором загального користування - 70 кв.м., під садом - 121 кв.м., а всього 247кв.м.; - [PERSON] виділено жилу кімнату площею 22,6 кв.м. та 1/3 частини огорожі; під будівлями виділено 30 кв.м., під двором загального користування - 70 кв.м., під садом - 81 кв.м., а всього 181 кв.м. (т.1 а.с. 49-50). Кожен з співвласників має відокремлену частину будинку з окремим входом до нього, окремі надвірні будівлі. Актом комісійного обстеження від 24.06.2020 приватного будинок [ADDRESS] , підтверджено факт наявності самовільно викопаної ями розміром 30х30 см на території двору сусідів заявника [PERSON] , яка прилягає до цегляної стіни двору та несучою стіни літньої кухні заявника; а також наявність тріщин розміром 2-3 см на несучій стіні літньої кухні заявника, які проходять від фундаменту до покрівлі, цоколь від вологи частково зруйнований (т.1 а.с. 7-11). З довідки висновку архітектора ФОП [PERSON] від 05.08.2022 вбачається, що при візуальному обстеженні літної кухні «Д» в садибі по [ADDRESS] і цегляної перегородки, яка примикає до літної кухні і розмежовує власників земельної ділянки ( [PERSON] і [PERSON] ) встановлено, що з південної сторони зазначеної цегляної перегородки на частині земельної ділянки [PERSON] внаслідок ненормативного улаштування відведення поверхневих (дощових) вод (згідно вимог ДБН.2.2- 12:2019 додаток И.1) утворилася загроза деформації конструкції будинку , маються тріщини в зовнішніх огороджуючих конструкціях (стінах) літньої кухні, що належить власнику [PERSON] , що напряму впливає на порушення санітарно-гігієнічних умов експлуатації літньої кухні «Д» власника [PERSON] ; також встановлено, що при врахуванні вимог ДБН.2.2-12:2019 при облаштуванні водовідведення є можливість відвести поверхневі води таким чином, щоб уникнути негативному впливу вище зазначених факторів на конструкції будинків на ділянці (т.1 а.с. 200). Допитаний в якості свідка позивач [PERSON] в судовому засіданні пояснив, що проживає у домоволодінні за адресою: за адресою: [ADDRESS] , з 2009 року; на підставі свідоцтва про спадщину є власником 55/100. Всі його спроби в позасудовому порядку вирішити спірні питання з сусідами щодо водовідведення виявились безрезультатними. Все рушиться і сиплеться. Будь-яких затрат на вирішення проблем відповідачі нести не хочуть. Останні облаштували отвір поблизу стіни кухні, в зв`язку з чим вода йде йому під кухню і та руйнується. Частина його кухні знаходиться на території відповідачів. Над частиною його кухні, на його частини подвір`я встановлений навіс, який перешкоджає потраплянню опадів. Окрім опадів, з двору [PERSON] до нього в двір потрапляє мул з городів поблизу. Будинок стоїть під нахилом, з його частини будинку вода до відповідачів не попадає. Вода тече з їхнього двору, внаслідок чого погіршується технічний стан кухні і будинку, підмивається фундамент, йдуть тріщини. Якщо б відповідачі зробили систему водовідведення, встановили жолоби, це б значно зменшило навантаження. Можливість вирівняти поверхню двору, забетонувати його у Садовських також є. Спірну цегляну стіну зводив покійний дід [PERSON] , власники змінювалися, стіна стоїть. Отвір в ній, як був, так і є, ніхто його не бетонував; можливо він сам замулився. Проти знесення цегляної стіни заперечує, бо вона не просто так встановлена, а щоб у кожного була своя частина. Стіна його кухні за перегородкою не обслуговується, оскільки відповідачі не пускають його до себе на подвір`я. Проект реконструкції покрівель житлового будинку та літньої кухні літ Д з системою водовідведення розроблений не був через його дороговартість. В судовому засіданні [PERSON] пояснила, що проживає у спірному домоволодінні з 2009 року. Будинок розташований на ухилі, їхня частина будинку внизу, тому вся дощова вода з боку [PERSON] стікає до неї у двір, а в подальшому до сусіда на город, на що він неодноразово скаржився. Декілька років тому вони на півтора метра укріпили землю, проте довготривалих результатів це не принесло. Двір перегороджений цегляною стіною, за якою члени родини [PERSON] зробили приямку, куди стікає вода, внаслідок чого руйнується стіна її кухні, доступу до якої вона не має. Спірну цегляну стіну свого часу побудував [PERSON] , внизу був отвір для відтоку води. Проте її не влаштовує, що все сміття та бруд з подвір`я [PERSON] стікає до неї, тому цей отвір був закритий. Сусіди мають облаштовувати окрему систему водовідведення, яка забезпечить виведення опадів поза межі території домоволодіння. Свідок [PERSON] в судовому засідання пояснила, що її бабуся [PERSON] вийшла заміж за [PERSON] , між ними та дітьми останнього від першого шлюбу весь час відбувалися якісь суперечки та судові процеси. Досить тривалий час вона проживала в частині домоволодіння, де наразі мешкають [PERSON] з [PERSON] . Її також не влаштовувало, що сміття та помиї з подвір`я [PERSON] тече їм під ноги, домовитися з ними в цивілізованій формі не виявилось за можливе. А через наявне тяжке захворювання у сестри вирішувати це в судовому порядку вона не могла. Хто саме побудував спірну цегляну стіну їй достовірно не відомо, чи є наразі в ній отвір чи він закладений їй також не відомо. Позивачка [PERSON] в судовому засіданні пояснила, що спірну стіну побудував її свекр у 1987-1988 роках, вона була обладнана отвором для відтоку дощової води. [PERSON] цей отвір закрив, внаслідок чого дощові опади збираються у неї на подвір`ї та затікають у приміщення будинку та кухні. Заперечує наявність приямку у дворі, оскільки він був викопаний для насосу, а наразі вже засипаний. [PERSON] в судовому засіданні пояснив, що двір перебуває у загальному користуванні. Після судового розподілу домоволодіння його батько [PERSON] вирішив відокремитися зі своєю новою дружиною, для чого побудував цегляну стіну, внизу був отвір, через який стікала вода без будь-яких зауважень до 2020 року, поки там не почали мешкати [PERSON] з [PERSON] . Частина кухні [PERSON] знаходиться на території його двору, вона не обладнана системою водовідведення і стічні води з неї також потрапляють до його подвір`я. Після того, як [PERSON] заложив отвір у стіні, всі опади збираються у нього на подвір`ї, мали місце випадки, коли вода піднімалася до 1,5 м; заливає кухню, коридор і тамбур. Його донька зі своєю сім`єю за дощової погоди мають вручну вибирати цю воду, носять відрами, користуються насосом. На його пропозиції з отвору у стіні вивести трубу за межі домоволодіння [PERSON] не відреагував. Свідок [PERSON] в судовому засіданні пояснила, що в належній [PERSON] частині будинку вона проживала більше 30 років з родиною. Двір перегороджений стіною, яку побудував її дід, в ній весь час був отвір для відтоку води. Після того, як [PERSON] забетонував цю дірку, їх почало затоплювати. Вода стояла по коліно у них у дворі, затікала і в кухню і в будинок. Виносили її відрами, користувалися насосом для відкачування, для чого викопали невеличку ямку. Внаслідок постійних підтоплень утворюється пліснява на стінах. В кутку викопали маленьку ямку для насосу. Вирішити питання водовідведення з подвір`я з сусідами в добровільному порядку не вдається. Свідок [PERSON] , яка є онукою позивачки [PERSON] , в судовому засіданні повідомила, що до 2022 року навідувалась до батьків за адресою: [ADDRESS] , один-два рази на тиждень. Вказує, що будинок розташований під уклоном. Спірна незаконно побудована перегородка на подвір`ї була обладнана отвором для стоку води, яка через двір [PERSON] стікала далі у ярок. Останній в один момент забетонував цей отвір, внаслідок чого під час опадів вода збирається у подвір`ї її батьків. На прохання батьків вона неодноразово зі своїм чоловіком приїздили їм допомагати, виносили воду відрами, відкачували насосом. Під час опадів, окрім мулу з городів, до них у двір стікає також вода з криші частину будинку [PERSON] . З цією водою нічого зробити не можна. Затоплення відбуваються систематично. Приямок був викопаний для того, щоб опустити туди насос, бо коли він лежить на землі, то воду не відкачує. Будь-яких відходів в цей приямок ніколи не зливалось. Кухня [PERSON] розташована у них на повір`ї за перегородкою, навпроти входу у будинок, вона так само підтоплюється та псується. Свідок [PERSON] в судовому засіданні повідомив, що частенько навідувався до своєї сестри [PERSON] . Мав місце випадок, коли завітав до них після сильної зливи, коли затопило кухню, коридор. Спірну стіну між співвласника побудував його дід, а [PERSON] її забетонував в ній отвір для стоку опадів. Він пропонував [PERSON] з цього отвору вивести трубу, проте останній відмовився, оскільки в такому разі вода буде стікати на сусідський город. Щодо приямку, то свідкові зі слів сестри відомо, що він був викопаний для насосу. Третя особа [PERSON] в судовому засіданні пояснила, що після розподілу будинку між батьком, нею та [PERSON] двір залишився у загальному користуванні. Без згоди інших співвласників її батько збудував перегородку з цегли. До його смерті жодних спірних питань не виникало, до поки [PERSON] не закрив отвір в цій стіні. Тепер всі опади з криші, в тому числі з перекриття на подвір`ї [PERSON] , стікають у двір [PERSON] . Воді відходити нікуди, вона піднімається, внаслідок чого руйнується приміщення будинку і інших споруд. Вона неодноразово бачила, як близькі [PERSON] вручну вичерпували та виносили відрами воду. Згідно з висновком експерта від 10.06.2021 №СЕ-19/119-21/1418-ТБ за результатами судової будівельно-технічної експертизи: 1.Причинами виникнення встановлених ознак руйнування літньої кухні літ. Д в садибі по [ADDRESS] можуть бути відсутність системи відведення опадів на земельній ділянці із значним уклоном, відсутність належних конструкцій водовідведення з покрівлі частини літньої кухні літ. Д, що знаходиться у власності [PERSON] . 2.Вартість ремонтно-будівельних робіт, пов`язаних з ліквідацією наслідків підтоплення стін літньої кухні літ. Д, що знаходиться у власності [PERSON] , становить 2 477,00 (дві тисячі чотириста сімдесят сім) грн. 3.Проведеним дослідженням встановлено, що конструкція спірної цегляної перегородки, яка перегороджує двір загального користування за адресою: [ADDRESS] не відповідає вимогам п.п. 6.3, 6.4, 6.7. 9.1.1, 9.1.2 ДБН Б.2.2-5:2011 «Благоустрій територій» та ст. 31 «Місцеві правила забудови м. Суми». 4.Для визначення інженерних заходів, що можуть забезпечити відток дощової води з двору за адресою: [ADDRESS] , необхідно виконати проект реконструкції покрівель житлового будинку та літньої кухні літ. Д з системою водовідведення (т.1 а.с. 88-101). В ході проведеного обстеження судовим експертом встановлено, що житловий масив, в якому знаходиться садиба за адресою: [ADDRESS] , розташований на земельній ділянці із складним рельєфом з уклоном, що закінчується перепадом висот (обривом). Спірна цегляна конструкція розмежовує землекористування співвласників [PERSON] (частка 55/100) та [PERSON] (частка 26/100). Конструкція улаштована між прибудовою (сінями) літ. а1 та літньою кухнею літ. Д, під непрямим кутом до стін будівель; являє собою перегородку довжиною 1,55 м, висотою 2,6 м, товщиною 120 мм, яка виконана з керамічної цегли на розчині. Згідно рішення суду будівля літньої кухні літ. Д розділена між співвласниками в пропорціях 71% та 29 %, при цьому, точка сполучення конструкції, яка перегороджує двір загального користування із стіною літньої кухні літ. Д, не співпадає з межею поділу літньої кухні. Обстеженням ділянки двору, що знаходиться у користуванні [PERSON] , судовим експертом встановлено, що ділянка двору між прибудовою (сінями) літ. а1 та\~частиною літньої\~кухні літ.\~Д на\~площі близько\~2,0\~кв.м.\~має асфальтове\~покриття (зображення\~1.7\~додаток 1),\~а ділянка\~між верандою\~літ.\~а,\~прибудовою (сінями)\~літ.\~а та частиною літньої кухні літ. Д має покриття, виконане на основі цементного розчину (зображення 1.3, 1.5 додаток 1). У куті двору на ділянці із асфальтовим покриттям між побудованою цегляною конструкцією (перегородкою) і стіною літньої кухні літ. Д влаштовано приямок діаметром близько 30 мм (зображення 1.7, 1.11, 1.12 додаток 1). Ухил на ділянці з асфальтовим покриттям, яка розташована між прибудовою (сінями) літ. а1 та літньою кухнею літ. Д, становить - 5,2° (зображення 1.7, 1.8 додаток 1), а на ділянці із цементним покриттям, яка розташована між верандою літ. а та літньою кухнею літ. Д, загальний ухил становить 1,9° (зображення 1.5, 1.6 додаток 1). Ухили направлені у бік приямку, до якого потрапляють атмосферні опади. Приміщення літньої кухні літ. Д, яке належить [PERSON] , має розміри 2,02 х 2,84 м, висота до стелі 2,26 м. Використовується в якості літньої кухні. Встановлено вікно з металопластикового профілю розміром 0,76*1,05 ч. двері розміром 0,77х1,83 м (зображення 1.13 додаток 1). В приміщенні встановлена газова плита, лічильник споживання газу, газовий конвектори. Опорядження приміщення виконано в повному обсязі. На дату проведенні обстеження ознак підтоплення стін та підлоги не виявлено. Один скат літньої кухні літ. Д, який виходить на територію, що знаходиться у користуванні [PERSON] , не обладнаний організований водовідведенням (зображення 1.16, 1.18 додаток 1). Також не має організованого водовідведення частина покрівлі веранди літ. а на довжині 3,1 м, яка виходить на територію [PERSON] . Вказане призводить до того, що атмосферні опади попадають до приямку, який знаходиться в нижня частині ухилу ділянки. Спостерігаються сліди зволоження цокольної частини стін прибудови (сіней) літ. а1 та літньої кухні літ. Д, в яких наявні окремі відколи цегли. Відбувається руйнування цоколю літньої кухні літ. Д. Покрівля літньої кухні літ. Д улаштована з хвильових азбестоцементних листів, покрівля над прибудовою (сінями) літ. а1 та над верандою літ. а із хвильових гумових профілів у формі шиферу. Покрівля літньої кухні літ. Д та прибудови (сіней) літ. а1 поєднані між собою на довжині 6,05 м конструкцією Г-образної форми, яка обшита зверху хвильовими азбоцементними листами шиферу (зображення 1.19, 1.20, 1.22, 1.37 додаток 1). Вертикальна та нижня частини конструкції, в якій улаштовано лоток для збирання атмосферних опадів, виконані з листового заліза (зображення 1.19, 1.20 додаток 1). Лоток має ухил вбік ділянки [PERSON] (зображення 1.38 додаток 1). На кінцевій частині лотку улаштована пластикова ринва, яка виконана з розрізаної на дві частини каналізаційної труби. Звиси з покрівлі літньої кухні літ. Д та веранди літ. а також мають ринди для збору води (зображення 1.35, 1.36 додаток 1). Таким чином, усі зібрані опади (вода), за допомогою встановлених жолобів, відводяться за межі земельної ділянки, що знаходиться у користуванні [PERSON] . Обстеженням ділянки двору, що знаходиться у користуванні [PERSON] , судовим експертом встановлено, що ділянка двору між прибудовою (сінями) літ. а1 та частиною літньої кухні літ. Д, вкрита покриттям на основі цементу (зображення 1.25, 1.26 додаток 1). Вхідний дверний поріз до приміщень літньої кухні літ. Д розташований поруч із спірною цегляною перегородкою (зображення 1.30 додаток 1). Перед входом до приміщення по всій ширині ділянки між стінами літньої кухні літ. Д та прибудовою (сінями) літ. а1 улаштований цегляний ганок на дві сходинки. В куті, що утворюється сполученням стіни літньої кухні літ. Д та спірної цегляної перегородки, в наявності наскрізний отвір в цоколі цегляної стіни у вигляді вибитого приямку в майданчику ганку (зображення 1.29 додаток 1). Загальний ухил ділянки становить 6,3° в бік межі земельної ділянки (обриву). Під час обстеження оглянуті два приміщення літньої кухні, які належать [PERSON] . Перше приміщення являє собою кухню-їдальню розміром 2,81 х 5,02 м, висотою 2,24 м, в якому встановлено газову плиту, газовий конвектор, кухонні меблі та обладнання. В приміщенні встановлені два металопластикових вікна, вхідні двері до кухні металеві (зображення 1.31, 1.32 додаток 1). Друге приміщення - топкова (підсобне) розміром 1,71 х 2,79 м, в якому встановлено твердопаливний котел з циркуляційним насосом та обв`язкою сталевими трубами. В приміщеннях в повному обсязі виконано оздоблювальні роботи. Проведеним обстеженням встановлено, що в оглянутих приміщеннях літньої кухні [PERSON] ознаки підтоплення стін та підлоги відсутні, за винятком мікротріщин в цементній підлозі топкової та деформаційних цегляних закладок в 1/2 цегли дверного блоку, який раніше був встановлений між топковою та ділянкою двору. Тріщина між стіною та цегляною закладкою отвору заповнена монтажною піною (зображення 1.27, 1.28 додаток 1). При цьому, їх походження не може бути із стовідсотковою ймовірністю пов`язане з наслідками підтоплення. На підставі наведеного дослідження з урахуванням даних натурного обстеження та вимог нормативних документів судовий експерт встановив, що ознаки руйнування цокольної частини будівлі кухні літ. Д, шо належить [PERSON] відповідають визначенню задовільного технічного стану конструкцій (категорія 2) згідно ДСТУ-Н Б. В. 1.2-18:2016 [4], тобто, за експлуатаційними якостями конструкції відповідають категорії технічного стану «1», але мають місце дефекти або пошкодження, які можуть знизити довговічність конструкції або частково порушити вимоги другої груші граничних станів, що в конкретних умовах експлуатації конструкції не обмежує використання об`єкта за визначеним призначенням. Причинами виникнення встановлених ознак руйнування літньої кухні літ. Д можуть бути відсутність системи відведення опадів на земельній ділянці із значним уклоном, відсутність належних конструкцій водовідведення з покрівлі частини літньої кухні літ. Д, що знаходиться у власності [PERSON] . Вартість ремонтно-будівельних робіт для усунення наслідків підтоплення стін, а саме: улаштування шару бічної гідроізоляції цокольної частини стіни літньої кухні літ. Д, визначена судовим експертом в сумі 2\~477 грн. Згідно з ч.ч. 1, 4, 7 ст.41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним. Використання власності не може завдавати шкоди правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію і природні якості землі. За змістом ст.319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. При здійсненні своїх прав та виконанні обов`язків власник зобов`язаний додержуватися моральних засад сусідства. Усім власникам забезпечуються рівні умови здійснення своїх прав. Статтею 391 ЦК України визначено, що власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном. Відповідно до роз`яснень, викладених в п. 33 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 07.02.2014 №5 «Про судову практику в справах про захист права власності та інших речових прав», застосовуючи положення ст.391 ЦК України, відповідно до якої власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном, навіть якщо вони не пов`язані із позбавленням права володіння, суд має виходити із такого. Відповідно до положень ст. ст. 391,396 ЦК України позов про усунення порушень права, не пов`язаних із позбавленням володіння, підлягає задоволенню у разі, якщо позивач доведе, що він є власником або особою, яка володіє майном (має речове право) з підстави, передбаченої законом або договором, і що діями відповідача, не пов`язаними з позбавленням володіння, порушується його право власності чи законного володіння. Такий позов підлягає задоволенню і в тому разі, коли позивач доведе, що є реальна небезпека порушення його права власності чи законного володіння зі сторони відповідача. При цьому суди повинні брати до уваги будь-які фактичні дані (ст. ст. 57 - 59 ЦПК), на підставі яких за звичайних умов можна зробити висновок про наявність такої небезпеки. В первісному позові [PERSON] та в подальшому її правонаступника [PERSON] йдеться про усунення перешкод прав власника, зобов`язавши [PERSON] демонтувати у куті двору на ділянці з асфальтовим покриттям між цегляною перегородкою та стіною літньої кухні «Д» приямок діаметром близько 30 см, та стягнення з [PERSON] вартості ремонтно-будівельних робіт стіни літньої кухні «Д» в належній їй частині по ліквідації наслідків підтоплення в сумі 2\~477 грн, обладнати на скаті частини літньої кухні «Д» та частині покрівлі веранди «а» га довжині 3,1 м, яка перебуває у її власності та виходить на її частину земельної ділянки, обладнати конструкції організованого водовідведення. З висновку судового експерта вбачається, що атмосферні опади дійсно попадають до приямку, спостерігаються сліди зволоження цокольної частини стін прибудови (сіней) літ. а1 та літньої кухні літ. Д, в яких наявні окремі відколи цегли; відбувається руйнування цоколю літньої кухні літ. Д, що належить [PERSON] , а не [PERSON] . Також судовим експертом визначена вартість ремонтно-будівельних робіт, пов`язаних з ліквідацією наслідків підтоплення стін літньої кухні літ. Д, в сумі 2\~477 грн, що знаходиться у власності [PERSON] , а не [PERSON] ; в оглянутих приміщеннях літньої кухні [PERSON] ознаки підтоплення стін та підлоги відсутні, за винятком (зображення 1.27, 1.28 додаток 1). При цьому, походження виявлених мікротріщин в цементній підлозі топкової та деформаційних цегляних закладок в 1/2 цегли дверного блоку, який раніше був встановлений між топковою та ділянкою двору, що перебуває у власності [PERSON] , за висновками судового експерта, не може бути із стовідсотковою ймовірністю пов`язане з наслідками підтоплення. Крім того, причинами виникнення встановлених ознак руйнування літньої кухні літ. Д, що перебуває у власності [PERSON] , можуть бути відсутність системи відведення опадів на земельній ділянці із значним уклоном, відсутність належних конструкцій водовідведення з покрівлі частини літньої кухні літ. Д, що знаходиться у власності останньої. Відтак, позивачем за первісним позовом [PERSON] не доведено факту порушення його права власності відповідачкою [PERSON] облаштуванням приямку, факту руйнування належної йому частини літньої кухні внаслідок стікання атмосферних опадів за відсутності системи водовідведення, а також факту заподіяння шкоди в сумі вартості ремонтно-будівельних робіт, що не дає йому право на захист відповідно до ст.391 ЦК України. Тому, позовні вимоги [PERSON] про усунення перешкод прав власника є недоведеними та необґрунтованими, отже не підлягають задоволенню. Вирішуючи позовні вимоги за зустрічним позовом [PERSON] до [PERSON] про усунення перешкоди в користуванні нерухомим майном шляхом знесення цегляної стіни - перегородки у дворі загального користування за адресою: [ADDRESS] , з побудовою на її місці за власний рахунок огорожі, каркас якої має бути виконаний з металевих профілів, на які прикріплені профільні листи, з обов`язковим влаштуванням в нижній частині конструкції прорізу для провітрювання, суд виходить з такого. Відповідно до пунктів г, е ч.1 ст.96 ЗК України землекористувачі зобов`язані не порушувати прав власників суміжних земельних ділянок та землекористувачів, дотримуватися правил добросусідства та обмежень, пов`язаних з встановленням земельних сервітутів та охоронних зон. Статтею 103 ЗК України визначений зміст добросусідства, за якого власники та землекористувачі земельних ділянок повинні обирати такі способи використання земельних ділянок відповідно до їх цільового призначення, при яких власникам, землекористувачам сусідніх земельних ділянок завдається найменше незручностей (затінення, задимлення, неприємні запахи, шумове забруднення тощо); власники та землекористувачі земельних ділянок зобов`язані не використовувати земельні ділянки способами, які не дозволяють власникам, землекористувачам сусідніх земельних ділянок використовувати їх за цільовим призначенням (неприпустимий вплив). Власник земельної ділянки або землекористувач може вимагати усунення будь-яких порушень його прав на землю, навіть якщо ці порушення не пов`язані з позбавленням права володіння земельною ділянкою, і відшкодування завданих збитків (ч.2 ст.152 ЗК України). Відповідно до ч.1 ст. 376 ЦК України, житловий будинок, будівля, споруда, інше нерухоме майно вважаються самочинним будівництвом, якщо вони збудовані або будуються на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи чи належно затвердженого проекту, або з істотними порушеннями будівельних норм і правил. Висновком експерта встановлено, що конструкція спірної цегляної перегородки, яка перегороджує двір загального користування за адресою: [ADDRESS] не відповідає вимогам п.п. 6.3, 6.4, 6.7. 9.1.1, 9.1.2 ДБН Б.2.2-5:2011 «Благоустрій територій» та ст. 31 «Місцеві правила забудови м. Суми». Наявність вказаної цегляної перегородки перешкоджає позивачці за зустрічним позовом [PERSON] користуватися двором загального користування, а також перешкоджає позивачу за первісним позовом [PERSON] обслуговувати частину приміщення своєї частини літньої кухні, оскільки точка сполучення конструкції не співпадає з межею поділу літньої кухні між ними. За таких обставин, суд вважає, що позовні вимоги за зустрічним позовом [PERSON] щодо усунути перешкоди в користуванні нерухомим майном шляхом знесення цегляної стіни - перегородки у дворі загального користування за адресою: [ADDRESS] , обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню. Заява представника позивача за первісним позовом [PERSON] про застосування позовної давності до позовних вимог [PERSON] щодо знесення спірної цегляної стіни, яка була побудована ще у дев`яностих роках після ухваленого судом рішення про поділ домоволодіння за адресою: [ADDRESS] , задоволенню не підлягає. Оскільки до позовів про усунення перешкод у здійсненні права користування та розпорядження майном позовна давність не застосовується, оскільки негаторний позов може бути пред`явлений позивачем доти, поки існує відповідне правопорушення. Аналогічний правовий висновок міститься у постанові Великої Палати Верховного Суду від 04.07.2018 у справі № 653/1096/16-ц. Доводи представника щодо неможливості застосування державних будівельних норм та місцевих правил забудови через те, що вони були прийняті пізніше у часі за зведення спірної перегородки, не заслуговують на увагу суду, оскільки в даному випадку спірна будівля продовжує експлуатуватися, отже вимоги щодо\~безпеки та\~надійності,\~визначені ДБН,\~підлягають застосуванню. В той же час, виходячи з закріплених цивільним законодавством засад здійснення права право спільної\~часткової власності,\~наведених принципів\~добросусідства,\~позовна вимога\~ [PERSON] \~про зобов`язання\~ [PERSON] \~на місці\~спірної цегляної\~перегородки побудуватиза власний рахунок огорожу, каркас якої має бути виконаний з металевих профілів, на які прикріплені профільні листи, з обов`язковим влаштуванням в нижній частині конструкції прорізу для провітрювання, задоволенню не підлягає. Відтак, зустрічний позов [PERSON] підлягає частковому задоволенню. При цьому суд звертає увагу сторін на необхідності дотримання положень Земельного кодексу щодо добросусідства в частині збезпечення інженерних заходів, що можуть забезпечити відток дощової води з двору за адресою: [ADDRESS] , на підставі проекту реконструкції покрівель житлового будинку та літньої кухні літ. Д з системою водовідведення, а також за необхідності, за належного узгодження між собою, встановити у дворі загального користування перегородку, яка буде виконувати функцію огорожі, а не функцію водовідведення опадів з двору, який має уклін до сусідської земельної ділянки. Відповідно до ст.141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог; інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: у разі задоволення позову - на відповідача; у разі відмови в позові - на позивача; у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. В зв`язку з відмовою в задоволенні первісного позову [PERSON] , понесені витрати по сплаті судового збору (квитанція №0.0.1878841820.1 від 12.10.2020 на суму 840,80 грн на а.с. 55 т.1), на професійну правничу допомогу на суму 8\~000 грн (договір про надання адвокатських послуг від 18.01.2022, детальний опис виконаної адвокатом Корнієнко О.Д. роботи за договором від 18.12.2024, квитанція №1 від 18.01.2022 на а.с. 16-18 т.2) залишаються за позивачем [PERSON] . Позивачка за зустрічним позовом [PERSON] на підставі п.9 ч.1 ст.5 ЗУ «Про судовий збір» звільнена від сплати судового збору. При зверненні до суду остання понесла витрати на правничу професійну допомогу у сумі 15 000 грн, що підтверджується копіями договору про надання правничої (правової) допомоги у цивільній справі від 17.12.2020, додатками до нього №1 від 18.08.2022, №2 від 18.04.2023, №3 від 18.12.2023, №4 від 19.08.2024, №5 від 21.04.2025, квитанціями №10 від 17.12.2020, №3 від 18.08.2022, №2 від 18.04.2023, №2 від 21.04.2025, детальним описом виконаної адвокатом Гаврилюк Н.М. роботи за договором від 30.10.2023 та доповненням до нього від 30.04.2025 (т.1 а.с. 236-242, т.2 а.с. 9-10, 31-33). За змістом ст.137 ЦПК України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Заявляючи клопотання про зменшення розмір витрат на правничу допомогу у відповідності до вимог ч.5 ст.137 ЦПК України, представник позивача за первісним позовом [PERSON] жодним чином свої вимоги не обґрунтувала. Враховуючи, що позовна вимога позивачки [PERSON] про усунення перешкод задоволена частково, то з відповідача [PERSON] на її користь підлягає стягненню 7\~500 грн витрат на правову допомогу пропорційно розміру задоволених вимог; судові витрати\~підлягають компенсації\~за рахунок\~держави;\~понесені сторонами\~в рівній\~частині витрати\~за проведення\~судової будівельно-технічної\~експертизи перерозподілу\~не підлягають. На підставі викладеного та

Outcome: partial