Jurisdiction: civil
Date: 2025-09-02 00:00:00

Позивач [PERSON] в особі представника [PERSON] звернувся до суду з вказаним позовом, в якому просив визнати строк для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , [INFO] , померлого [INFO] , пропущений позивачем [PERSON] , таким, що був пропущений з поважної причини; визначити додатковий строк в два місяці, достатній для подання заяви про прийняття спадщини за законом після померлого [INFO] батька [PERSON] , [INFO] . В обґрунтування позовних вимог зазначив, що [INFO] помер батько позивача [PERSON] . Після смерті батька позивача відкрилась спадщина у вигляді квартири [ADDRESS] , земельної ділянки, розташованої за адресою: Запорізька область., Пологівський район, село Кам?янське, Кам?янська сільська рада, садове товариство «Дружба», та автомобіля RENAULT SCENIC, 2010 року випуску. Заповіту щодо зазначеного майна спадкодавцем складено не було, а отже він є спадкоємцем першої черги після померлого [PERSON] . Проте, у встановлений законом строк позивач не зміг подати заяву про прийняття спадщини за законом, оскільки з липня 2022 року та до теперішнього часу проживає за кордоном, у місті Каунус, Литва, через повномасштабне вторгнення Російської Федерації в Україну не зміг вчасно повернутися на територію України, не є фахівцем в галузі права та спочатку отримав не вірну консультацію стосовно спадщини, а саме, оскільки [PERSON] зареєстрований у квартирі N [ADDRESS] , яка належала спадкодавцеві, то вважав, що фактично прийняв спадщину. Проте, після відкриття спадкової справи виявилося , що батько позивача [PERSON] взагалі не був зареєстрований на території України, і фактично прийняти спадщину виявилося за неможливе. З метою оформлення спадкових прав, через довірену особу у квітні 2025 року [PERSON] звернувся до приватного нотаріуса Запорізького міського нотаріального округу із заявою про прийняття спадщини за законом, але постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії N? 148/02-31 від 22.04.2025 року йому було роз?яснено строки звернення і відмовлено в видачі свідоцтва про право на спадщину за законом через пропуск 6-місячного терміну для подачі заяви по прийняття спадщини. Позивач вважає, що термін для подачі заяви про прийняття спадщини пропущений ним з поважних причин: повномасштабне вторгнення росіян, тяжка втрата близької людини, важкий стан, відсутність відомостей, перебування поза межами України та відсутність змоги своєчасно повернутись на територію України для подачі заяви, не обізнаність про відсутність реєстрації у спадкодавця, невеликий термін пропуску строку для подачі заяви про прийняття спадщини. Ухвалою суду від 15 травня 2025 року провадження по справі відкрите. Представник Запорізької міської ради Мірошниченко О.О. надала відзив на позов, в якому зазначила, що у разі доведення позивачем існуючих перешкод для прийняття спадщини у встановлений шестимісячний законом строк та поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини, Запорізька міська рада покладається на розсуд суду та просить винести законне і обґрунтоване рішення. Ухвалою суду від 10 червня 2025 року витребувано у приватного нотаріуса Запорізького міського округу Нарохи Ольги Василівни копії матеріалів спадкової справи заведеної після померлого [INFO] [PERSON] , [INFO] . Ухвалою суду від 07 серпня 2025\~ року закрите підготовче\~ провадження та призначено\~ справу до судового розгляду по суті. Представник позивача Бекліміщев О.В. надав клопотання про проведення судового засідання у його відсутність, наполягав на задоволенні позову. Представник відповідача у відзиві просив розглянути справу без участі представника Запорізької міської ради. Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав. Статтею\~10 ЦПК України\~визначено, що суд при розгляді справи керується принципом верховенства права. Суд розглядає справи відповідно до\~Конституції України, законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України. Суд застосовує при розгляді справ\~Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод\~1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права. Відповідно до частини першої статті\~2 ЦПК України\~завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Відповідно до положень ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа, має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Згідно зі статтею\~5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. Кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу (частина перша статті 15, частина перша статті\~16 ЦК України). Судом встановлено, що [INFO] помер [PERSON] , смерть якого зареєстрована Хотинським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Дністровському районі Чернівецької області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, про що 29 серпня 2024 року зроблено відповідний актовий запис за N? 616 та видано свідоцтво про смерть серії [NUMBER] . Позивач [PERSON] є сином [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про народження серії [NUMBER] . Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина, яка складається з: - 1 квартири [ADDRESS] , земельної ділянки, розташованої за адресою: Запорізька область., Пологівський район, село Кам?янське, Кам?янська сільська рада, садове товариство «Дружба», та автомобіля RENAULT SCENIC, 2010 року випуску. Заповіту [PERSON] не залишив. Спадкоємцем першої черги після смерті [PERSON] є його син [PERSON] , інші спадкоємці відсутні, що встановлено копією матеріалів спадкової справи 20/2025 заведеної після померлого [INFO] [PERSON] , [INFO] . 24 березня 2025 року позивач звернувся до приватного нотаріуса Запорізького міського округу Нарохи Ольги Василівни із заявою про прийняття спадщини після смерті батька [PERSON] . Постановою приватного нотаріуса Запорізького міського округу Нарохи Ольги Василівни про відмову у вчиненні нотаріальної дії N? 148/02-31 від 22.04.2025 року позивачу було роз?яснено строки звернення і відмовлено в видачі свідоцтва про право на спадщину за законом через пропуск 6-місячного терміну для подачі заяви по прийняття спадщини. Відповідно до статті\~1216 Цивільного кодексу України\~(далі -\~ЦК України) спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Відповідно до статті\~1217 ЦК України\~спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Згідно з частинами першою, другою статті\~1220 ЦК України\~спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою. Відповідно до частини першої статті 1269, частини першої статті\~1270 ЦК України\~спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно з положеннями статті\~1272 ЦК України\~якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до частини третьої статті\~1272 ЦК України\~за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої 1272\~ЦК України\~про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17, а також у постановах Верховного Суду від 17 жовтня 2019 року у справі № 766/14595/16 (провадження № 61-6700св19), від 30 січня 2020 року у справі № 487/2375/18 (провадження № 61-10136св19), від 31 січня 2020 року у справі № 450/1383/18 (провадження № 61-21447св19). З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. За загальним правилом, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов`язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які пов`язані, зокрема, з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Крім того, оцінка поважності причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини повинна, у першу чергу,\~стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття.\~Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини.\~Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду. Подібних висновків дійшов Верховний Суд у постановах від 17 жовтня 2019 року у справі № 766/14595/16, від 30 січня 2020 року у справі № 487/2375/18, від 31 січня 2020 року у справі № 450/1383/18, від 21 квітня 2022 року у справі № 296/12109/18, від 17 серпня 2023 року у справі № 626/274/22. Правозастосовна практика Верховного Суду у подібних правовідносинах є усталеною. Відповідно до частини першої та третьої статті\~12 ЦПК України\~цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно із частинами першою та шостою статті\~81 ЦПК України\~кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. У частинах першій та другій статті\~89 ЦПК України\~визначено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Таким чином, вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Так, Указом Президента України від 24.02.2022 №64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні", затвердженим Законом України від 24.02.2022 №2102-ІХ, у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24.02.2022 строком на 30 діб, та у подальшому неодноразово продовжувався і триває до сьогодні. Оцінюючи поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини [PERSON] після смерті [INFO] його батька [PERSON] , суд вважає за необхідне зазначити наступне. У справі встановлено, що за життя спадкодавець [PERSON] своїм майном не розпорядився. Спадщина після смерті [PERSON] відкрилась [INFO] , а строк для її прийняття, встановлений ст. 1270 ЦК України, закінчився через шість місяців з дня відкриття спадщини, тобто [INFO] . Судом встановлено та вбачається з матеріалів справи, що позивач [PERSON] на момент смерті батька та до теперішнього часу проживає в Литовській Республіці, що підтверджується копією паспорта позивача , звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини через свого представника 24 березня 2025 року . Тобто судом встановлено, що пропущений термін для подання заяви про прийняття спадщини є незначним. Крім того, судом встановлено, що позивач зареєстрований в квартирі N [ADDRESS] , яка на праві власності належить спадкодавцю [PERSON] .. Враховуючи встановлені судом обставини справи, норми матеріального права, а також правові висновки Верховного Суду, суд приходить до висновку, що доводи [PERSON] , який є спадкоємцем першої черги після смерті свого батька [PERSON] з приводу поважності пропуску ним строку для прийняття спадщини, а саме введення в країні воєнного стану , його проживання за кордоном , наявність реєстрації у квартирі, яка належить на праві власності спадкодавцю, а так само незначний термін пропуску строку , є поважними. Також, суд зауважує, що відповідач по справі - територіальна громада міста Запоріжжя в особі Запорізької міської ради подала на адресу суду заяву про розгляд справи за відсутності представника, просила ухвалити рішення на розсуд суду, відповідно до вимог чинного законодавства. Таким чином, відповідач не надав заперечень проти позову в цілому або проти окремих його обставин. На думку суду , подання\~ [PERSON] позову про визначення додаткового строку на прийняття спадщини після смерті його батька є єдиним ефективним способом захисту права позивача на спадщину на національному рівні у розумінні ст. 13 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, який національні суди зобов`язані практично забезпечувати відповідно до ст. 1 цієї Конвенції та\~ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини". За таких обставин , проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані докази в їх сукупності, суд приходить до висновку, що про наявність підстав для задоволення позову, оскільки причини, зазначені позивачем є об`єктивними та непереборними.

Outcome: approved