Jurisdiction: civil
Date: 2025-08-27 00:00:00

У березні 2025 року [PERSON] до звернулась до суду з позовом до свого сина [PERSON] про визначення додаткового строку терміном у три місяці з моменту набрання рішенням суду законної сили для подання заяви про прийняття спадщини за законом після смерті чоловіка [PERSON] , [INFO] , померлого [INFO] . Позов обґрунтований тим, що її чоловіку [PERSON] на праві приватної власності належав житловий будинок з надвірними будівлями, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , де він проживав та на момент смерті був зареєстрований один. Право власності на майно належить на підставі договору купівлі-продажу від 20.03.1992 року, зареєстрованого Малинівською селищною радою Чугуївського району Харківської області за № 107. [INFO] помер [PERSON] помер. Після його смерті відкрилась спадщина, до складу якої входить й вищевказаний житловий будинок. За життя [PERSON] заповіт не складався, тому має місце спадкування за законом. Вона (позивач) як подружжя, що пережив іншого, та їх син [PERSON] ( відповідач) є спадкоємцями першої черги за законом після смерті [PERSON] , інші спадкоємці за законом відсутні. У березні 2025 року з метою оформлення спадкової справи на вищевказане майно вона звернулась до приватного нотаріуса Чугуївського районного нотаріального округу Харківської області Юрченко О.М., однак нотаріусом було повідомлено, що реалізувати своє право на спадкове майно вона не має можливості у зв`язку з пропуском нею строку для подання заяви про прийняття спадщини. Позивачка зазначає, що обставинами, які зумовили пропуск строку для подання заяви про прийняття спадщини, є: введення в країні режиму воєнного стану 24 лютого 2022 року на підставі Закону України «Про правовий режим воєнного стану» та закриття роботи реєстрів, припинення роботи Чугуївської державної нотаріальної контори, відновлення якої відбулось лише в січні 2023 року. Через активні бойові дії рух громадського транспорту між населеними пунктами тривалий час було зупинено, у зв`язку з цим виїхати за межі міста та подати заяву до найближчої діючої нотаріальної контори вона не мала можливості. Скористатись послугами поштового зв`язку також не було можливим з вищеназваних причин. Крім того, зазначає, що відповідно до п. 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 року № 164 (в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 24 червня 2022 року № 719) перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини. Позивачка вважає, що вказані причини пропуску нею строку для прийняття спадщини після смерті чоловіка, є поважними, та такими, що об`єктивно перешкоджали їй подати заяву до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Ухвалою судді Чугуївського міського суду Харківської області від 24 березня 2025 року відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання. Ухвалою Чугуївського міського суду Харківської області від 19 червня 2025 року підготовче провадження закрито і розгляд справи призначено до розгляду по суті. Учасники справи в судове засідання не з`явилися, про день, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, звернулися до суду із заявами про розгляд справи за їх відсутності. Представник позивачки адвокат Мазницький М.М. зазначає в своїй заяві, що позовні вимоги підтримує за заявленими підставами та просить їх задовольнити. Відповідач у своїй заяві також зазначив, що проти задоволення позовних вимог [PERSON] не заперечує. Враховуючи викладене, суд вважає можливим розглядати справу у відсутності учасників справи на підставі наявних у справі матеріалів, і відповідно до ч.2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Перевіривши матеріали справи, оцінивши надані докази в їх сукупності, суд приходить до наступного. Згідно з частиною\~першою\~статті\~15 ЦК України\~кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Відповідно до частини\~першої\~статті\~16 ЦК України\~кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. У статтях\~1216,\~1218 ЦК України\~зазначено, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Спадкування здійснюється за заповітом або за законом (стаття\~1217 ЦК України). Право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає в день відкриття спадщини (стаття\~1223 ЦК України). Відповідно до частини\~першої\~статті\~1268 ЦК України\~спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Згідно з частиною першою статті 1269, частиною\~першою\~статті\~1270 ЦК України\~спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її (частина\~перша\~статті\~1272 ЦК України). Згідно з частиною\~третьою\~статті\~1272 ЦК України\~за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Судом встановлено, що [INFO] у віці 71 рік помер [PERSON] , [INFO] чоловік позивачки [PERSON] та батько відповідача [PERSON] . Зазначені обставини підтверджуються: копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданого 02.12.2021 року виконавчим комітетом Малинівської селищної ради Чугуївського району Харківської області, актовий запис № 136, копією свідоцтва про народження відповідача [PERSON] серії [NUMBER] , виданого 22.07.1993 року Чугуївським РАГС, відділ загс Харківської області, актовий запис № 210, де батьком відповідача вказаний [PERSON] , матір`ю [PERSON] . Згідно копії свідоцтва про укладення шлюбу, виданого 24.11.1990 року міським відділом РАГС , м. Чугуїв, Харківської області, [PERSON] та [PERSON] (дошлюбне прізвище [PERSON] ) уклали шлюб 24.11.1990 року, актовий запис № 326. Після смерті [PERSON] , померлого [INFO] , відкрилася спадщина у вигляді належного йому на праві приватної власності житлового будинку з надвірними будівлями, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] . Право власності на майно належить [PERSON] на підставі договору купівлі-продажу від 20.03.1992 року, посвідченого секретарем Малинівської селищної радою Чугуївського району Харківської області за № 107, та зареєстрованого в Чугуївському міжміському бюро техничної інвентаризації в реєстровій книзі №22 за реєстровим № 2127 від 21.03.1992 р. Згідно копії довідки Центру надання адміністративних послуг Малинівської селищної ради Чугуївського району Харківської області № 08-12/973 від 27.02.2025 [PERSON] , [INFO] , помер [INFO] . На момент смерті проживав та був зареєстрований один за адресою: [ADDRESS] . Як вбачається з відповіді приватного нотаріуса Чугуївського районного нотаріального округу Харківської області Юрченко О.М. від 03.03.2025 року за № 34/01-16 позивачці [PERSON] повідомлено, що вона ніяким чином не прийняла спадщину після смерті [PERSON] , який помер [INFO] , оскільки заяву про прийняття спадщини після смерті савдкодавця до нотаріуса не подавала, разом зі спадкодавцем на час відкриття спадщини не проживала ( не була зареєстрована). Також роз`яснено право звернутися до суду із позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини після [PERSON] , померлого [INFO] . Тож спадкова справа може бути заведена лише на підставі відповідної заяви спадкодавця, поданої протягом шести місяців з дати відкриття спадщини. Згідно відповіді завідувача Чугуївської державної нотаріальної контори Харківської області Є. Дідік від 23.03.2025 № 446/02-14 після померлого [INFO] [PERSON] в термін, передбачений ст. 1270 ЦК України(шість місяців), з заявами про прийняття спадщини або відмову від спадщини в нотаріальну контору спадкоємці не звертались, але можуть бути спадкоємці, які спадщину прийняли фактично тим, що відповідно до вимог ст. 1268 ЦК України постійно проживали разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини. Спадкова справа не заводилась, свідоцтво про право на спадщину не видавалось. Тобто фактичних даних про те, що є інші спадкоємці, які прийняли спадщину відповідно до вимог чинного законодавства після померлого [INFO] [PERSON] , матеріали справи не містять. У постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 грудня 2018 року у справі № 372/51/16-ц (провадження № 14-511цс18) зроблено правовий висновок про те, що суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Особа, яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Суд при розгляді справи має виходити із складу осіб, які залучені до участі у справі позивачем. У разі пред`явлення позову до частини відповідачів, суд не вправі зі своєї ініціативи і без згоди позивача залучати інших відповідачів до участі у справі як співвідповідачів та зобов`язується вирішити справу за тим позовом, що пред`явлений, і відносно тих відповідачів, які зазначені в ньому. Якщо позивач не заявляє клопотання про заміну неналежного відповідача (або залучення інших співвідповідачів в окремих справах згідно специфіки спірних правовідносин), суд повинен відмовляти у задоволенні позову. Отже, визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Разом з тим установлення належності відповідачів й обґрунтованості позову є обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи. Встановивши, що позов пред`явлений до неналежного відповідача та відсутні визначені процесуальним законом підстави для заміни неналежного відповідача належним, суд відмовляє у позові до такого відповідача. Такий правовий висновок викладено у постановах Великої Палати Верховного Суду від 17 квітня 2018 року у справі № 523/9076/16-ц (провадження № 14-61цс18), від 20 червня 2018 року у справі № 308/3162/15-ц (провадження № 14-178цс18), від 21 листопада 2018 року у справі № 127/93/17-ц (провадження № 14-392цс18), від 12 грудня 2018 року у справі № 570/3439/16-ц (провадження № 14-512цс18), від 12 грудня 2018 року у справі № 372/51/16-ц (провадження № 14-511цс18), від 05 травня 2019 року у справі № 554/10058/17 (провадження № 14-20цс19). В цій справі [PERSON] пред`явила позов до [PERSON] , який як підтверджується матеріалами справи заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини після смерті батька в установлений ст. 1270 ЦК України строк не подавав, зі спадкодавцем на час відкриття спадщини не проживав. Крім того,\~відповідно до\~ч.1\~статті 1277\~ЦК України\~у разі відсутності спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття орган місцевого самоврядування за місцезнаходженням нерухомого майна, а за відсутності нерухомого майна - місцезнаходженням основної частини рухомого майна зобов`язаний подати до суду заяву про визнання спадщини відумерлою. Між тим ні позивачка [PERSON] , ні її представник адвокат Мазницький М.М. клопотань про\~заміну відповідача [PERSON] належним відповідачем ( органом місцевого\~самоврядування за\~місцезнаходженням нерухомого\~майна), чи про залучення його до участі у справі, не заявляли. Суд же не вправі зі своєї ініціативи і без згоди позивача залучати інших відповідачів до участі у справі як співвідповідачів, або замінювати неналежного відповідача належними. Як зазначено в пункті 40 постанови Великої Палати Верховного Суду\~\~\~\~від 17 квітня 2018 року у справі № 523/9076/16-ц «Пред`явлення позову до неналежного відповідача не є підставою для відмови у відкритті провадження у справі, оскільки заміна неналежного відповідача здійснюється в порядку, визначеному ЦПК України. За результатами розгляду справи суд відмовляє в позові до неналежного відповідача та приймає рішення по суті заявлених вимог щодо належного відповідача». За таких обставин суд вважає, що залучений позивачкою до участі у справі у якості відповідача її син [PERSON] , є неналежним відповідачем, оскільки також не прийняв спадщину після смерті батька, і у задоволенні позовних вимог до неналежного відповідача слід відмовити. Стосовно впливу запровадження воєнного стану в України як підстави пропуску строку на прийняття спадщини з поважних причин, суд зазначає наступне. У частині\~першій\~статті\~1270 ЦК України\~вказано, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Постановою Кабінету Міністрів України від 06 березня 2022 року № 209 "Деякі питання державної реєстрації в умовах воєнного стану та внесення змін до постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 року № 164" вказану постанову ("Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану")\~доповнено, зокрема, пунктом 3 про те, що на час дії воєнного стану перебіг строку для прийняття спадщини зупиняється. Пункт 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 року № 164 був змінений постановою Кабінету Міністрів України від 24 червня 2022 року № 719, де вказано, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини. Пункт 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 року № 164 виключено на підставі постанови Кабінету Міністрів України від 09 травня 2023 року № 469. Отже,\~в період із 06 березня 2022 року до 24 червня 2022 року позивачка керувалась тим, що перебіг визначеного\~частиною\~першою\~статті\~1270 ЦК України\~строку для прийняття спадщини зупинявся на час дії воєнного стану, а з 25 червня 2022 року - цей строк\~продовжений із шести до десяти місяців з часу відкриття спадщини. [PERSON] помер [INFO] , тому з урахуванням змін в законодавстві стосовно обрахунку строку на прийняття спадщини (в тому числі зупинення перебігу цього строку) [PERSON] мала звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини до 27 квітня 2023 року (шість місяців з 25 червня 2022 року + чотири місяці), а звернулась лише у травні 2025 року. На підставі вищевикладеного суд вважає, що позивачкою не наведено непереборних обставин, які перешкоджали б їй як самостійно звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини за місцем її відкриття, так і надіслати заяву про прийняття спадщини поштою на адресу нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини відповідно до Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого\~наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року № 296/5. Крім того, відповідно до підпункту 2.1 пункту 2 глави 10 розділу ІІ Порядку № 296/5 в умовах воєнного або надзвичайного стану спадкова справа заводиться за зверненням заявника будь-яким нотаріусом України, незалежно від місця відкриття спадщини. У зв`язку з наведеним суд вважає необхідним відмовити у задоволенні позову [PERSON] ..

Outcome: dismissed