Jurisdiction: civil
Date: 2025-09-01 00:00:00

[PERSON] звернулася до суду з позовом до Кредитної спілки «Аккорд», третя особа\~ Ніжинський відділ державної виконавчої служби у Ніжинському районі Чернігівської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції з вимогою про зняття арешту з майна. Свої вимоги обгрунтовує тим, що 24.01.2008 року Бобровицьким районним судом Чернігівської області було видано виконавчий лист про стягнення з неї на користь кредитної спілки «Аккорд» заборгованості у розмірі 4233,56 гривень. 28.10.2010 заступником начальника ВДВС Парфентьєвим В.П. було відкрито виконавче провадження та накладено арешт на все її майно. У подальшому, 22.12.2011 була винесена постанова про повернення виконавчого документа, у зв`язку з відсутністю у боржника майна. На даний час у позивачки виникла необхідність щодо здійснення правочинів з нерухомістю яке перебуває у її власності. Однак, відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно Державного реєстру іпотек ,Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта, на все майно накладено арешт. При зверненні [PERSON] до Ніжинського відділу ДВС у Ніжинському районі Чернігівської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції про зняття арешту з її майна, остання отримала відмову, оскільки підстави для зняття арешту з майна боржника відсутні, через відсутність на примусовому виконанні виконавчого провадження по якому було накладено арешт на майно боржника. Зазначає, що арешт на її майно було накладено у рамках виконавчого провадження, яке на даний час закрито, виконавчий лист повернуто стягувачу, а тому вона не є боржником по жодному виконавчому провадженню, проте реалізувати свої права, пов`язані з майном не може. На підставі викладеного позивачка вимушена звертатися до суду та просить скасувати арешт всього її майна, реєстраційний номер обтяження 10416516, зареєстрований 28.10.2010 реєстратором Чернігівської філії державного підприємства «Інформаційний центр» Міністерства юстиції України, накладеного на підставі постанови про відкриття виконавчого провадження від 28.10.2020 заступника начальника ВДВС Парфентьєва В .П. Ухвалою від 07.08.2025 року було відкрито спрощене позовне провадження у даній справі та прийнято рішення про розгляд справи з повідомленням сторін. Сторони у судове засідання не з`явилися, позивачка надала заяву про розгляд справи без її участі, позовні вимоги підтримує та просить їх задовольнити, не заперечує проти заочного розгляду справи. Представник відповідача, будучи належним чином повідомленим про дату, час та місце розгляду справи, у судове засідання не з`явився. Причини неявки не повідомив, відзиву на позов не подавав. Представник третьої особи \~у судове засідання також не з`явився, проте надіслав до суду заяву про розгляд справи без його участі. З письмової згоди позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст.280 ЦПК України. У відповідності до ч.2\~ст.247 ЦПК України\~фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. Дослідивши письмові докази, оцінивши фактичні обставини справи та відповідні їм правовідносини, суд вважає, що позов належить задовольнити з таких підстав. У судовому засіданні встановлено, що відповідно до Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта, арешт на майно, що належить позивачці, зареєстрований 28.10.2010 року за № 10416516 реєстратором Чернігівської філії державного підприємства «Інформаційний центр» Міністерства юстиції України. Арешт накладено на підставі постанови про відкриття виконавчого провадження, б/н від 28.10.2020 заступника начальника ВДВС [PERSON] . У графі «об`єкт обтяження» зазначено: «невизначене майно, все майно». У графі «власник» зазначено: [PERSON] (а.с.7-11). З повідомлення Ніжинського відділу державної виконавчої служби у Ніжинському районі Чернігівської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції від 25.06.2025 року, вбачається що, відсутні підстави для зняття арешту з майна боржника, через відсутність на примусовому виконанні виконавчого провадження по якому було накладено арешт на майно боржника (а.с.12). Статтею 15 ЦК\~визначено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Відповідно до вимог\~ст.16 ЦК України\~кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути, зокрема припинення дії, яка порушує право, та відновлення становища, яке існувало до порушення. За змістом\~статті 41 Конституції України\~кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю. Право приватної власності є непорушним. Відповідно до\~ст. 317 ЦК України, власникові належить право володіння, користування та розпоряджання своїм майном. Правилами\~ст. 319 ЦК України\~передбачено, що власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Відповідно до ч. 1\~ст. 321 ЦК України\~право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Згідно зі\~ст. 391 ЦК України\~власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном. Згідно з п. 2 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ № 5 від 03 червня 2016 року «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» позов про зняття арешту з майна може бути пред`явлений власником, а також особою, яка володіє на підставі закінчення договору або іншій законній підставі майном, що не належить боржнику (речове право на чуже майно). Згідно з ч.1-3\~ст.59 Закону України «Про виконавче провадження», особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту. У разі набрання законної сили судовим рішенням про зняття арешту з майна боржника арешт з такого майна знімається згідно з постановою виконавця не пізніше наступного дня, коли йому стало відомо про такі обставини. Виконавець зобов`язаний зняти арешт з коштів на рахунку боржника не пізніше наступного робочого дня з дня надходження від банку документів, які підтверджують, що на кошти, які знаходяться на рахунку, заборонено звертати стягнення згідно із цим Законом, а також у випадку, передбаченому пунктом 10 частини першої\~статті 34 цього Закону. У разі виявлення порушення порядку накладення арешту, встановленого цим Законом, арешт з майна боржника знімається згідно з постановою начальника відповідного відділу державної виконавчої служби, якому безпосередньо підпорядкований державний виконавець. Згідно з ч.5ст.59\~Закону України «Про виконавче провадження», у всіх інших випадках арешт може бути знятий за рішенням суду. Статтею 1 Першого протоколу до конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, до якої Україна приєдналася 17 липня 1997 року відповідно до\~Закону України від 17 липня 1997 року №475/97 «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини 1950 року та основоположних свобод. Першого протоколу та протоколів № 2, 4. 7. та 11 до Конвенції», закріплено принцип непорушності права приватної власності, який означає право особи на безперешкодне користування своїм майном та закріплює право власника володіти, користуватися та розпоряджатися своїм майном, на власний розсуд вчиняти щодо свого майна будь-які угоди, відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб. Таким чином, зважаючи на встановлені судом обставини та враховуючи наявність накладеного арешту на майно [PERSON] , неможливість скасування арешту в позасудовому порядку, оскільки позивачка в інший спосіб, крім звернення до суду з позовом про зняття арешту, захистити своє порушене право не може, суд доходить висновку про обґрунтованість її вимог та необхідність захисту її прав шляхом скасування такого арешту, а тому позовні вимоги підлягають задоволенню у повному обсязі.

Outcome: approved