Jurisdiction: civil
Date: 2025-08-26 00:00:00

\~ \~ \~ \~ТОВ «ФК «Кредит-капітал» звернулось з позовом до [PERSON] про стягнення грошових коштів, вказуючи, що 25.12.2020 між ТОВ «Мілоан» та [PERSON] укладено кредитний договір №103889050, відповідно до умов якого відповідачу надано 15 000 грн на умовах визначених кредитним договором, а позичальник зобов`язався повернути кредит, сплатити проценти за користування кредитом та інших платежів і можливих штрафних санкцій, що передбачені кредитним договором. Відповідно до графіку сплати кредитних коштів, додаток №1 до кредитного договору № 103889050 від 25.12.2020, повернення кредиту та сплати комісії і процентів відповідачем не було внесено. ТОВ «Мілоан» свої зобов`язання за кредитним договором виконало в повному обсязі, а саме надало відповідачу грошові кошти в обсязі та у строк визначений умовами кредитного договору, але відповідач не виконав умов кредитного договору. Пунктом. 7.1. кредитного договору визначає, що цей договір набуває чинності з моменту його укладення в електронній формі, а права та обов`язки сторін, що ним обумовлені, з моменту переказу кредитних коштів на картковий рахунок позичальника і діє до повного виконання сторонами своїх зобов`язань. Договір укладено відповідно до ст. 12 «ЗУ «Про електронну комерцію», шляхом його підписання відповідачем з використанням електронного підпису одноразовим ідентифікатором. Підтвердженням добровільного укладення відповідачем даного договору є анкета-заява на кредит № 103889050 позичальника від 25.12.2020, що заповнена відповідачем. 19.08.2021 між ТОВ «Мілоан» та ТОВ «ФК «Кредит-Капітал» укладено договір відступлення прав вимоги №75-МЛ/Т. Розрахунок заборгованості за кредитним договором № 103889050 від 25.12.2020 передано позивачу від первинного кредитора згідно договору відступлення прав вимоги №75-МЛ/Т від 19.08.2021. Розмір заборгованості відповідача становить 26 932,92 грн., відповідно до витягу з реєстру боржників до договору відступлення прав вимоги, яка складається з: простроченої заборгованості за сумою кредиту 9178 грн; простроченої заборгованості за сумою відсотків 17 754,92 грн. Відповідачу було надіслано письмову претензію про погашення кредитної заборгованості вих. № 21030193/1781 від 13.06.2025. Первісний кредитор передав позивачу до договору відступлення прав вимоги №75-МЛ/Т від 19.08.2021, разом з матеріалами кредитної справи, довідку про ідентифікацію, яка підтверджує, що відповідач, з яким укладено кредитний договір № 103889050 від 25.12.2020 ідентифікований. Акцепт договору відповідачем вчинено з використанням електронного підпису одноразовим ідентифікатором. Позивач поніс витрати в сумі 7 000,00 грн на професійну правничу допомогу АО «Апологет» на підставі договору про надання правової (правничої) допомоги № 0605 від 06.05.2025, що підтверджується актом наданих послуг №1718 від 23.06.2025. Товариство просило стягнути з відповідача заборгованість в розмірі 26\~932,92 грн, витрати на професійну правничу допомогу в розмірі 7000 грн та суму сплаченого судового збору в розмірі 2422,40 грн. \~ \~ \~ \~Ухвалою Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області від 04.08.2025 відкрито провадження по даній справі, визначено розгляд справи проводити у порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін. \~ \~ \~ \~У судове засідання представник позивача не з`явився, про дату, час та місце судового засідання повідомлений належним чином, просив проводити розгляд справи у його відсутності. \~ \~ \~ \~Відповідач у судове засідання не з`явилася без поважних причин, про дату, час та місце судового засідання повідомлений належним чином. \~ \~ \~ \~Згідно з пп. 15.3 п. 1 розділу ХІІІ ЦПК України, розгляд справи у суді здійснюється за матеріалами у формах, визначених Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів). \~ \~ \~ \~Відповідно до п. 122 Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, яке затверджено Рішенням Вищої ради правосуддя від 17 серпня 2021 року № 1845/0/15-21, до початку функціонування всіх підсистем (модулів) ЄСІТС справи можуть розглядатися (формуватися та зберігатися) в паперовій, електронній чи змішаній формі залежно від наявних у суді можливостей. \~ \~ \~ \~Електронні документи та електронні копії паперових документів вносяться до АСДС та зберігаються в централізованому файловому сховищі. \~ \~ \~ \~Документи, що надійшли до суду в електронній формі, за потреби можуть роздруковуватися та приєднуватися до матеріалів справи у паперовій формі. \~ \~ \~ \~Підпункт 16 п. 1 розділу ХІІІ ЦПК України передбачає, що справи, розгляд яких розпочато та не закінчено за матеріалами у паперовій формі до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, продовжують розглядатися за матеріалами у паперовій формі. За наявності технічної можливості суд може розглядати таку справу за матеріалами в електронній формі. \~ \~ \~ \~Позовна заява з додатками ТОВ «ФК «Кредит капітал» до [PERSON] про стягнення грошових коштів надійшла до суду в електронній формі. Після чого позовна заява роздрукована в паперовій формі, а електронні копії паперових додатків до позовної заяви зберігаються в централізованому файловому сховищі АСДС. \~ \~ \~ \~У такому випадку, з урахуванням наявних технічних можливостей, суд вважає можливим здійснювати розгляд справи в змішаній формі. \~ \~ \~ \~З`ясувавши всі обставини справи та перевіривши їх доказами, суд приходить до наступного. \~ \~ \~ \~Частиною 1 ст. 520 ЦК України передбачено, що якщо у зобов`язанні, встановлений строк (термін) то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). \~ \~ \~ \~Статті 526, 527, 530 ЦК України\~передбачають, що зобов`язання повинні виконуватися належним чином і в установлений строк відповідно до умов договору та вимог закону. \~ \~ \~ \~Відповідно до ст. 611 ЦК України, у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом. \~ \~ \~ \~Згідно зі ст. 629 ЦК України\~договір є обов`язковим для виконання сторонами. \~ \~ \~ \~За ч.1 ст. 1049 ЦК України позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти) у строк і в порядку, що встановлені договором. \~ \~ \~ \~Положеннями ч.2 ст.1050 ЦК України визначено, що якщо договором встановлено обов`язок позичальника повернути позику частинами (з розстроченням), то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилася, та сплати процентів, належних йому відповідно до ст.1048 ЦК України. \~ \~ \~ \~Відповідно до ч. 1 ст. 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язуються надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. Згідно з положеннями ч. 2 ст. 1054 ЦК України до відносин за кредитним договором застосовуються положення параграфа 1 глави 71 (позика), якщо інше не встановлено параграфом 2 і не випливає із суті кредитного договору. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~25.12.2020 між ТОВ «Мілоан» та [PERSON] укладено кредитний договір №103889050 (індивідуальна частина), що підтверджується копією вказаного договору, копією додатку № 1 до договору графік розрахунків кредитний договір № 103889050 від 25.12.2020, заявою на отримання кредиту, довідкою про ідентифікацію, анкетою-заявою на кредит №103889050, платіжним дорученням № 24764766, відомостями про щоденні нарахування та погашення. \~ \~ \~ \~Судом встановлено, що ТОВ «Мілоан» та ТОВ «ФК «Кредит-капітал» уклали договір про відступлення прав вимоги № 75-МЛ/Т від 19.08.2021, відповідно до умов якого відбулося відступлення права вимоги за кредитним договором №103889050 (індивідуальна частина) від 25.12.2020. Згідно витягу з реєстру боржників до договору відступлення права № 75-МЛ/Т від 19.08.20211 до позивача перейшло право вимоги до [PERSON] за кредитним договором №103889050 (індивідуальна частина) від 25.12.2020 в загальній сумі 26\~932,92 грн. \~ \~ \~ \~Таким чином, судом встановлено факт набуття позивачем права вимоги до відповідача за кредитним договором №103889050 (індивідуальна частина) від 25.12.2020 в загальній сумі 26\~932,92 грн (заборгованість за тілом кредиту 9178 грн, заборгованість за відсотками 17\~754,92 грн). \~ \~ \~ \~Позивач на адресу відповідача направив претензію № 21030193/1781 від 13.06.2025, в якій просив відповідача виконати зобов`язання перед ТОВ «ФК «Кредит-капітал» за договором № 103889050. \~ \~ \~ \~Судом встановлено, що позовні вимоги ТОВ «ФК «Кредит-Капітал» обґрунтовані та наявні підстави для їх задоволення, оскільки відповідач умови договору не виконує, тому з нього підлягає стягненню заборгованість за договором кредиту на користь позивача. \~ \~ \~ \~Відповідно до ч. 1-3 статті 134 ЦПК України разом з першою заявою по суті спору кожна сторона подає до суду попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які вона понесла і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи. \~ \~ \~ \~У разі неподання стороною попереднього розрахунку суми судових витрат, суд може відмовити їй у відшкодуванні відповідних судових витрат, за винятком суми сплаченого нею судового збору. \~ \~ \~ \~Попередній розрахунок розміру судових витрат не обмежує сторону у доведенні іншої фактичної суми судових витрат, які підлягають розподілу між сторонами за результатами розгляду справи. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. \~ \~ \~ \~Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: \~ \~ \~ \~1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); \~ \~ \~ \~2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); \~ \~ \~ \~3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; \~ \~ \~ \~4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи. \~ \~ \~ \~У разі недотримання вимог частини четвертої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами. \~ \~ \~ \~Обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами. \~ \~ \~ \~Відповідно до правової позиції, викладеної зокрема у постанові Верховного Суду від 15 квітня 2020 року у справі № 199/3939/18-ц (провадження № 61-15441св19) витрати на професійну правничу допомогу мають бути документально підтверджені та доведені. Відсутність документального підтвердження витрат на правову допомогу, а також розрахунку таких витрат є підставою для відмови у задоволенні вимог про відшкодування таких витрат. \~ \~ \~ \~При визначенні суми відшкодування суд має виходити з критерію реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерію розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи та фінансового стану обох сторін. \~ \~ \~ \~Ті самі критерії застосовує ЄСПЛ, присуджуючи судові витрати на підставі статті 41 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Зокрема, у рішеннях від 12 жовтня 2006 року у справі «Двойних проти України» (§ 80), від 10 грудня 2009 року у справі «Гімайдуліна і інших проти України» (§§ 34-36), від 23 січня 2014 року у справі «East/West Alliance Limited» проти України», від 26 лютого 2015 року у справі «Баришевський проти України» (§ 95) зазначено, що заявник має право на компенсацію судових та інших витрат, лише якщо буде доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їхній розмір - обґрунтованим. \~ \~ \~ \~Статтею 137 ЦПК України передбачено, що за результатами розгляду справи витрати на професійну правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: \~ \~ \~ \~1) розмір витрат на професійну правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначається згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; \~ \~ \~ \~2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат. \~ \~ \~ \~Відповідно до правових висновків висловлених Верховним Судом у справі №922/1964/21 від 16.11.2022 учасник справи повинен деталізувати відповідний опис лише тією мірою, якою досягається його функціональне призначення - визначення розміру витрат на професійну правничу допомогу з метою розподілу судових витрат. Надмірний формалізм при оцінці такого опису на предмет його деталізації, за відсутності визначених процесуальним законом чітких критеріїв оцінки, може призвести до порушення принципу верховенства права. \~ \~ \~ \~При цьому, суд приходить до висновку, що витрати на надану професійну правничу допомогу у разі підтвердження обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості підлягають розподілу за результатами розгляду справи незалежно від того, чи їх уже фактично сплачено стороною чи тільки має бути сплачено. \~ \~ \~ \~Такий висновок суду відповідає правовій позиції Об`єднаної палати Верховного Суду у складі суддів Касаційного господарського суду викладеної у постанові від 3 жовтня 2019 року у справі № 922/445/19, правовим позиціям Верховного Суду викладеним у постановах від 26 червня 2019 року у справі № 813/481/18, від 2 жовтня 2019 року у справі № 815/1479/18, від 29 жовтня 2020 року у справі № 686/5064/20,від 22 січня 2021 року у справі №925/1137/19, від 02 грудня 2020 року у справі №317/1209/19 (провадження №61-21442св19). \~ \~ \~ \~Водночас суд не може на власний розсуд зменшувати розмір витрат на оплату правничої допомоги, який підлягає відшкодуванню. Такого висновку дійшла Велика Палата Верховного Суду у додатковій постанові у справі №755/9215/15-ц (провадження 14-382цс19) від 19.02.2020 року. Саме зацікавлена сторона має вчинити певні дії, спрямовані на відшкодування з іншої сторони витрат на професійну правничу допомогу, а інша сторона має право на відповідні заперечення проти таких вимог, що виключає ініціативу суду з приводу відшкодування витрат на професійну правничу допомогу одній зі сторін без відповідних дій з боку такої сторони. \~ \~ \~ \~Судом встановлено, що 06.05.2025 між ТОВ «ФК «Кредит-капітал»» та Адвокатським об`єднанням «Апологет» укладено договір про надання правової (правничої) допомоги № 0605. \~ \~ \~ \~З акта № 1718 надання послуг (правової (правничої) допомоги) від 23.06.2025 встановлено, що виконавцем надано клієнту, а клієнтом прийнято послуги згідно договору про надання правової (правничої) допомоги № 0605 від 01.07.2025 щодо боржника [PERSON] за кредитним договором №103889050 від 25.12.2020 на суму наданих послуг, що складає 7000,00 грн. \~ \~ \~ \~Згідно детального опису наданих послуг по акту №1718 договором про надання правової (правничої) допомоги № 0605 від 06.05.2025 позивачу надано наступні послуги: усна консультація клієнта щодо перспектив та порядку стягнення заборгованості за кредитним договором 30 хвилин; ознайомлення з матеріалами кредитної справи 2 години; погодження правової позиції клієнта у справі 30 хвилин; складення позовної заяви з урахування правової позиції клієнта 3 години 30 хвилин; подання заяви до суду від імені клієнта 1 шт. \~ \~ \~ \~На підставі ст. 141 ЦПК України судовий збір, що сплачений позивачем при поданні позовної заяви підлягає стягненню з відповідача. \~ \~ \~ \~

Outcome: approved