Jurisdiction: civil
Date: 2025-09-07 00:00:00

06 січня 2025 року до Кузнецовського міського суду Рівненської області надійшов позов [PERSON] до АТ «Державний ощадний банк України», у якій просить визнати недійсними операції (транзакції), які вчинені 07.11.2023 року по банківських рахунках, що відкриті в АТ «Ощадбанк» на ім?я [PERSON] , зокрема: 1). по рахунку № [NUMBER] : о 16:26 - з перерахування суми в розмірі 59000,00 грн. з нарахованими комісіями банку в сумі 295,00 грн., 1763,76 грн. та 89,70 грн.); о 17:17 - з перерахування суми в розмірі 3000,00 грн. з нарахованою комісією банку в сумі 35,00 грн.; о 17:21 - з перерахування суми в розмірі 500,00 грн. 2). по рахунку № [NUMBER] : о 16:39 - з перерахування суми в розмірі 5000,00 грн. з нарахованою комісією банку в сумі 55,00 грн.; о 16:40 - з перерахування суми в розмірі 10000,00 грн. з нарахованою комісією банку в сумі 105,00 грн.; о 16:41 - з перерахування суми в розмірі 20000,00 грн. з нарахованою комісією банку в сумі 205,00 грн.; о 16:41 - з перерахування суми в розмірі 25000,00 грн. з нарахованою комісією банку в сумі 255,00 грн.; о 17:16 - з перерахування суми в розмірі 5000,00 грн.; о 17:18 - з перерахування суми в розмірі 1700,00 грн. Також просить зобов?язати АТ "Ощадбанк" відновити порушені права [PERSON] шляхом: відновлення залишку коштів на банківських рахунках № [NUMBER] та № [NUMBER] до того стану, у якому він був перед виконанням незаконних операцій з перерахування коштів 07.11.2023 року; скасування відсотків та інших штрафних санкцій, що нараховані АТ «Ощадбанк» за оскаржуваними [PERSON] операціями (транзакціями) з перерахунку/зняття коштів 07.11.2023 року. Підставою для подання позову стало те, що має місце незаконне втручання сторонніх осіб в банківську систему відповідача через неповний захист даних клієнтів банку службою безпеки банку, що призвело до порушення прав позивача, як споживача банківських послуг. Зокрема, позивач зазначила, що вона є клієнтом АТ «Ощадбанк». На її ім`я відкрито декілька банківських рахунків, зокрема: - № [NUMBER] (кредитний рахунок, що відкритий в національній валюті на підставі заяви б/н від 02.12.2019 року - картка № [NUMBER] ); - № [NUMBER] (зарплатний рахунок, картка № [NUMBER] ), 07.11.2023 року у період з 16:26 год. до 17:21 год., без її відому та згоди мало місце незаконне перерахування (списання/зняття) коштів на суму 63500,00 грн. з указаних банківських рахунків в спосіб вчинення шахрайських дій невстановленими особами, чим спричинено для неї шкоду на суму в розмірі 66303,46 грн. Зокрема, зазначає, що 07.11.2023 року мали місце такі незаконні транзакції: о 16:26 з її кредитного рахунку списано суму в розмірі 59000,00 грн. (комісія банку 295,00 грн., 1763,76 грн. та 89,70 грн.), яку тієї ж хвилини зараховано на її зарплатний рахунок; о 16:39 із зарплатного рахунку списано 5000,00 грн. (комісія банку 55,00 грн.) на невідомий рахунок; о 16:40 із зарплатного рахунку списано 10000,00 грн. (комісія банку 105,00 грн.) на невідомий рахунок; о 16:41 із зарплатного рахунку списано 20000,00 грн. (комісія банку 205,00 грн.) на невідомий рахунок; о 16:41 із зарплатного рахунку списано 25000,00 грн. (комісія банку 255,00 грн.) на невідомий рахунок; о 17:16 із зарплатного рахунку списано 5000,00 грн. (комісія банку 0,00 грн.), які тієї ж хвилини зараховані на кредитний рахунок; о 17:17 із кредитного рахунку списано 3000,00 грн. (комісія банку 35,00 грн.) на невідомий рахунок; о 17:18 з її зарплатного рахунку списано 1700,00 грн. (комісія банку 0,00 грн.), які тієї ж хвилини зараховані на її кредитний рахунок; о 17:21 з кредитного рахунку списано 500,00 грн. (комісія банку 0,00 грн.) на невідомий рахунок. У день виявлення даних протиправних дій, 07.11.2023 року, одразу звернулась у відділення «Київстар», де для неї замінили сім-картку на нову та повідомили про шахрайські дії з втручання в її номер телефону. Тоді ж звернулась до відділення Ощадбанку та повідомила про такі протиправні дії, а саме щодо незаконного списання коштів з указаних рахунків, заявила на відновлення залишку коштів по рахунках, який мав місце до моменту незаконного списання коштів та на блокування карток й на проведення банком службового розслідування по даних фактах незаконного списання коштів. Працівники банку взяли в неї банківські картки даного банку та в її присутності знищили зарплатну картку та забрали кредитну картку для заміни. Також, вона одразу звернулась до правоохоронних органів та на підставі її заяви відкрито кримінальне провадження від 07.11.2023 року Вараським районним відділом поліції Головного управління Національної поліції в Рівненській області. Зазначає, що списання коштів з її рахунків, які мали місце 07.11.2023 року є незаконними, так як вона нікому не розголошувала дані своїх банківських карток та пароль входу в Ощад24, незаконно переказані кошти не отримувала, банківські картки не губила та нікому не передавала, вказаного телефону iPhone не має, користується телефоном марки Realmy GT Neo2. Серед іншого, банк продовжує нараховувати відсотки на її банківський кредитний рахунок, по якому було вчинено незаконне списання коштів, що є протиправним, так як вона не брала такі кошти та їх не використовувала. Від позивача до суду надійшов відзив, у якому просить відмовити у позовних вимогах [PERSON] та свою позицію мотивує тим, що між позивачем [PERSON] та АТ «Ощадбанк» 25.11.2016 виникли договірні правовідносини згідно з Договором комплексного банківського обслуговування фізичних осіб та відкриття поточного рахунку з використанням електронного платіжного засобу платіжної картки, на підставі чого [PERSON] було відкрито рахунок № [NUMBER] на умовах тарифного пакету «Зарплатний» та надано Клієнту Платіжну картку типу «MasterCard Standard» та ПІН- конверт до неї. Також, 02.12.2019 р. між [PERSON] та АТ «Ощадбанк» укладено Договір комплексного банківського обслуговування фізичних осіб та відкриття поточного рахунку з використанням електронного платіжного засобу платіжної картки, на підставі чого [PERSON] було відкрито поточний рахунок № [NUMBER] на умовах тарифного пакету «МІЙ КОМФОРТ» та надано Клієнту Платіжну картку типу «Моя картка» Visa Rewards та ПІН-конверт до неї. Згідно з ч. 3 п. 4.1 Заяви, Клієнт погоджується з тим, що Заява про приєднання та додатки до Договору, зокрема умови розміщення депозитів (вкладів) фізичними особами, Умови користування кредитною лінією (Кредитом), Паспорт споживчого кредиту, Таблиця сукупної вартості Кредиту, Тарифи, інші види заяв/повідомлень встановленої Банком форми, використання яких передбачено умовами Договору, складають єдиний документ - Договір комплексного банківського обслуговування фізичних осіб. Позивач повідомила банк про номер свого мобільного телефону [NUMBER] , який використовувався банком для ідентифікації останньої, надання сервісів через контакт центр банку та вважається фінансовим номером клієнта. Крім того, позивач за своїм фінансовим номером телефону [NUMBER] створила обліковий запис у системі дистанційного банківського обслуговування АТ «Ощадбанк» мобільному додатку «Ощад 24/7». Отримання кредитного ліміту та встановлення облікового запису в системі дистанційного обслуговування АТ «Ощадбанк» позивач не заперечує. Всі операції зазначені позивачем щодо перерахування коштів 07.11.2023 підтверджувались біометрією або кодом доступу, який встановлюється при першому вході або в налаштуваннях безпеки під час проведення спірних операцій. Операції в мобільному додатку «Ощад 24/» із застосуванням реквізитів унікальних кодів верифікації, які відомі лише Клієнту та направляються на його особистий (фінансовий) номер мобільного телефону, ідентифікації Клієнта з використанням біометричних даних (відбиток пальця/ідентифікація обличчя) відбуваються миттєво, одразу після введення такого (одноразового) коду верифікації, а тому поверненню або блокуванню не підлягають. До Контакт-центру здійснювались дзвінки з фінансового номеру Клієнтки [NUMBER] , а саме: 07.11.2023 року о 16:21 - було здійснено вихідний автоматичний IVR-дзвінок для підтвердження реєстрації в системі «Ощад 24/7», який був успішно прийнятий. Під час дзвінка система проінформувала клієнтку, що не потрібно розголошувати дані картки та одноразові паролі третім особам. Для підтвердження реєстрації та отримання одноразового пароля клієнтці необхідно було натиснути цифру 1 на клавіатурі телефону, що клієнт і здійснила. Після підтвердження, клієнту було озвучено пароль. Також було наголошено повторно, що даний пароль є секретним та його заборонено розголошувати. Після того, з використанням мобільного додатку Банку (MOBILE BANKING), реєстрація в якому відбулась 07.11.2023 о 16:23:12 3 використанням реквізитів платіжної картки № [NUMBER] , випущеної Банком на ім?я [PERSON] , ПІН-коду до неї та її фінансового номеру ( [NUMBER] ) відбулись успішні операції. Вищезазначені операції було здійснено коректно з використанням усіх необхідних реквізитів платіжної картки Банку, випущеної на ім?я [PERSON] з обов?язковою ідентифікацією/верифікацією клієнта з використанням коду доступу до мобільного додатку «Ощад 24/7», біометрії з правильним введенням одноразового коду доступу для реєстрації в мобільному додатку Банку, який надавався Банком 07.11.2023 о 16:21 на фінансовий номер телефону [NUMBER] , який був закріплений за [PERSON] на той момент. Звертають увагу, що всі дії з рахунками та платіжними картками в мобільному додатку Банку здійснюється після обов?язкової ідентифікації/верифікації клієнта з використанням коду доступу до мобільного додатку Банку/біометрії, які налаштовується клієнтом після правильного введення одноразового коду доступу для входу в мобільний додаток Банку, який надсилається Банком на фінансовий номер телефону клієнта. Крім того, з протоколу допиту потерпілої [PERSON] встановлено, що на мобільний телефон останньої зателефонували представники компанії «Київстар», після чого в ході телефонної розмови повідомили, що у неї 08.11.2023 так би мовити змінюється тарифний план і у разі якщо вона не зареєструється у додатку «Мій Київстар», то залишиться без можливості здійснювати дзвінки. Крім того, зазначені особи вказали, що реєстрація в додатку «Мій Київстар» відбувається шляхом надсилання на її абонентський номер коду підтвердження, який вона повинна повідомити невідомим їй особам. Далі для [PERSON] на а.н. надійшло смс-повідомлення із чотиризначним кодом, який вона повідомила невідомим особам у телефонному режимі. Вищезазначені дії підтверджуються в аудіозаписі розмови [PERSON] із оператором Банку (файл з аудіорозмовою за 08.11.2023 (06 хв:42 с.). Після цього, відразу в результаті завершення розмови з невідомими особами в Клієнтки на мобільному телефоні зникли поділки зв?язку і при спробах дзвінків вона не могла їх здійснити, при цьому також не могла зайти в особистий кабінет «Ощад 24/7», так як був відсутній зв?язок. Відповідач стверджує, що в період коли клієнт здійснила підтвердження отримання послуги нібито від оператора мобільного зв?язку Київстар щодо зміни тарифного плану, надавши невідомим особам чорьохзначний код з надісланого їй смс-повідомлення., остання таким чином розголосила свої персональні дані невстановленим особам, які, отримавши доступ до таких даних, здійснили успішний вхід у додаток «Ощад24/7» через свій пристрій та розпорядились коштами Клієнта, перерахувавши їх за допомогою додатку «Ощад24/7» на картку іншого банку невідомій особі. Таким чином, шахраї отримавши від клієнта інформацію щодо реквізитів її платіжної картки та пароль (ПН-код) для входу у додаток «Ощад 24/7», 07.11.2023 року у проміжок часу з 16 год. 26 хв. по 17 год. 21 хв. здійснили перекази коштів з рахунків Клієнта на свою картку іншого банку (Банк Восток). Відтак, вважає, що якщо й мали місце несанкціоновані перекази грошових коштів, то сталися вони в результаті розголошення Клієнтом своїх персональних даних, реквізитів платіжних карток банку, випущених на ім?я [PERSON] та пароля (ПІН-коду) для входу у систему ДБО «Ощад24/7», що стало можливим у зв`язку з порушенням (недотриманням) Клієнткою вимог ДКБО: розділ ІХ. відповідальність клієнта та Банку, а саме: п. 9.15 Клієнт зобов?язаний забезпечити/гарантувати неможливість отримання третіми особами інформації про Логін, Пароль, Картковий пароль, а також ПІН, CVVz/CVC2, строк дії, номер Картки тощо. Ризик і відповідальність за несанкціоноване використання Логіна, Пароля, Карткового пароля несе виключно Клієнт». 27.01.2024 року від відповідача АТ «Ощадбанк» надійшла зустрічна позовна заява у якій ставить вимогу до позивача [PERSON] про стягнення суми заборгованості за договором комплексного банківського обслуговування фізичних осіб та відкриття поточного рахунку з використанням електронного платіжного засобу (платіжної картки) у сумі 65 971,33 грн. Зустрічні позовні вимоги обґрунтовані тим, що 02.12.2019 р. між [PERSON] та АТ «Ощадбанк» укладено Договір комплексного банківського обслуговування фізичних осіб та відкриття поточного рахунку з використанням електронного платіжного засобу платіжної картки, на підставі чого [PERSON] було відкрито поточний рахунок № [NUMBER] на умовах тарифного пакету «МІЙ КОМФОРТ» та надано Клієнту Платіжну картку типу «Моя картка» Visa Rewards та ПІН-конверт до неї. Згідно з ч. 3 п. 4.1 Заяви Клієнт погоджується з тим, що Заява про приєднання та додатки до Договору, зокрема умови розміщення депозитів (вкладів) фізичними особами, Умови користування кредитною лінією (Кредитом), Паспорт споживчого кредиту, Таблиця сукупної вартості Кредиту, Тарифи, інші види заяв/повідомлень встановленої Банком форми, використання яких передбачено умовами Договору, складають єдиний документ - Договір комплексного банківського обслуговування фізичних осіб. Договір діє до повного виконання клієнтом всіх грошових зобов`язань за цим договором. Перебіг строку кредитування починається з дати надання банком клієнту кредиту/встановлення ліміту кредитування (п.1.9 договору). Відповідно до п. 1.17.1 договору, клієнт зобов`язується використати кредит за цільовим призначенням та в повному розмірі повернути суму кредиту, сплатити всі нараховані проценти та інші платежі, передбачені кредитним договором. Процентна ставка за кредитом становить 38 % річних. Проценти за кредитом сплачуються щомісячно, згідно з умовами договору. Відповідач свої зобов`язання, передбачені кредитним договором, не виконує, не повертає кредит та не сплачує відсотки за його користування. Станом на 20.01.2025 загальний розмір заборгованості за кредитним договором становить 65 791,33 грн, з яких 57 250,60 грн - заборгованість за основним боргом (кредитом) та 8 540,73 грн - проценти за користування кредитом. У судовому засіданні представник позивача Полюхович О.І. позовні вимоги підтримала, просила їх задовольнити та відмовити у задоволенні вимог зустрічної позовної заяви. У своїх поясненнях послалась на обставини, якими обгрунтована позовна заява. Представник відповідача [PERSON] у судовому засіданні підтримала вимоги зустрічної позовної заяви та просила відмовити у задоволенні позовних вимог [PERSON] до АТ «Ощадбанк». Заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши письмові докази судом встановлені наступні обставини. Між позивачем [PERSON] та відповідачем АТ «Ощадбанк» 25.11.2016 виникли договірні правовідносини на підставі Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб та відкриття поточного рахунку з використанням електронного платіжного засобу платіжної картки, затвердженого постановою правління АТ «Ощадбанк» від 05.08.2015 № 694, в редакції Договору, яка діяла на дату укладення. Договір укладено шляхом подачі та підписання [PERSON] заяви про приєднання до Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб та відкриття поточного рахунку з використанням електронного платіжного засобу (платіжної картки) № 44609/251116, копія якої досліджена у судовому засіданні. На підставі [PERSON] було відкрито рахунок № [NUMBER] на умовах тарифного пакету «Зарплатний» та надано Платіжну картку типу «MasterCard Standard» та ПІН- конверт до неї. Відповідач зазначає, що на виконання вимог постанови правління Національного банку України від 28 грудня 2018 року № 162 «Про затвердження міжнародного номера банківського рахунку» вищевказаний поточний рахунок позивача було перейменовано на № [NUMBER] . Також, 02.12.2019 р. між [PERSON] та АТ «Ощадбанк» укладено Договір комплексного банківського обслуговування фізичних осіб та відкриття поточного рахунку з використанням електронного платіжного засобу платіжної картки, шляхом подачі та підписання заяви про приєднання до Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб та відкриття поточного рахунку з використанням електронного платіжного засобу (платіжної картки) № 44609/251116, на підставі чого [PERSON] було відкрито поточний рахунок № [NUMBER] на умовах тарифного пакету «МІЙ КОМФОРТ» та надано Клієнту Платіжну картку типу «Моя картка» Visa Rewards та ПІН-конверт до неї. Згідно з ч. 3 п. 4.1 Заяви, Клієнт погоджується з тим, що Заява про приєднання та додатки до Договору, зокрема умови розміщення депозитів (вкладів) фізичними особами, Умови користування кредитною лінією (Кредитом), Паспорт споживчого кредиту, Таблиця сукупної вартості Кредиту, Тарифи, інші види заяв/повідомлень встановленої Банком форми, використання яких передбачено умовами Договору, складають єдиний документ - Договір комплексного банківського обслуговування фізичних осіб. Копіями роздруківками про рух коштів по рахунках позивача підтверджуються операції (транзакції), які вчинені 07.11.2023 року по банківських рахунках, що відкриті в АТ «Ощадбанк» на ім?я [PERSON] , зокрема: 1). по рахунку № [NUMBER] : о 16:26 - з перерахування суми в розмірі 59000,00 грн. з нарахованими комісіями банку в сумі 295,00 грн., 1763,76 грн. та 89,70 грн.); о 17:17 - з перерахування суми в розмірі 3000,00 грн. з нарахованою комісією банку в сумі 35,00 грн.; о 17:21 - з перерахування суми в розмірі 500,00 грн. 2). по рахунку № [NUMBER] : о 16:39 - з перерахування суми в розмірі 5000,00 грн. з нарахованою комісією банку в сумі 55,00 грн.; о 16:40 - з перерахування суми в розмірі 10000,00 грн. з нарахованою комісією банку в сумі 105,00 грн.; о 16:41 - з перерахування суми в розмірі 20000,00 грн. з нарахованою комісією банку в сумі 205,00 грн.; о 16:41 - з перерахування суми в розмірі 25000,00 грн. з нарахованою комісією банку в сумі 255,00 грн.; о 17:16 - з перерахування суми в розмірі 5000,00 грн.; о 17:18 - з перерахування суми в розмірі 1700,00 грн. Вищезазначені обставини сторони не оспорюють. 07.11.2023 до ЄРДР за № 12023181050000446 внесені відомості за заявою [PERSON] з правовою кваліфікацією за ч. 4 ст. 190 КК України, про те, що в період часу з 16.05 год. по 16.41 год. 07.11.2023 невідома особа, представившись працівником компанії «Київстар», шляхом обману та зловживання довірою, в ході телефонних дзвінків із а.н. [NUMBER] , [NUMBER] , під приводом зміни тарифного плану за абонентським номером [NUMBER] , діючи умисно, незаконно заволоділа грошовими коштами [PERSON] в загальній сумі 60 000 грн., які були списані з її банківського рахунку АТ "Ощадбанк" № [NUMBER] , після підтвердження операцій заміни а.н. шляхом повідомлення кодів з смс-повідомлень, спричинивши таким чином потерпілій майнову шкоду. Відповідно до копії протоколу допиту потерпілої [PERSON] від 08.11.2023 у кримінальному провадженні № 12023181050000446, 07.11.2023 приблизно о 16.05 год., коли вона перебувала на роботі, до неї на мобільний телефон з номером [NUMBER] зателефонували невідомі особи із а.н. +380987708331, які представились працівниками компанії "Київстар", після чого в ході телефонної розмови повідомили, що у неї 08.11.2023 так би мовити змінюється тарифний план і у разі, якщо вона не зареєструється у додатку «Мій Київстар», то залишиться без можливості здійснювати дзвінки. Крім цього, зазначені невідомі особи вказали, що реєстрація у додатку "Мій Київстар" відбувається шляхом надсилання на її абонентський номер коду підтвердження, який вона повинна повідомити їм. Далі їй на абонентський номер дійсно надійшло смс-повідомлення із чотирьохзначним кодом, якого вона на вимогу невідомих осіб повідомила у телефонному режимі, при цьому мала сумніви у вказаній операції, однак її запевнили, що в разі не повідомлення коду підтвердження 08.11.2023 вона не зможе здійснювати телефонні дзвінки бо не відбудеться зміна тарифного плану і подальша заміна буде коштувати набагато дорожче. Після повідомлення невідомим особам коду, який надійшов у смс-повідомленні їй вказали дочекатись повторного дзвінка для підтвердження операції реєстрації, після чого зв?язок обірвався. Далі, 07.11.2023 приблизно о 16.08 год, до неї на мобільний зателефонували невідомі особи, попередньо записаний голосовий провідник так би мовити із компанії "Київстар" із ан. +380674660466, які повідомили про необхідність введення певної комбінації символів на її мобільному з метою підтвердження реєстрації в додатку. В подальшому з першого разу вона не змогла здійснити вказане підтвердження так як недочула алгоритму дій, у зв?язку із чим дзвінок припинився. Далі 07.11.2023 о 16.09 год. до неї на мобільний знову надійшов дзвінок із ан. [NUMBER] , де невідома жінка, яка представилась [PERSON] перепитала, що в мене не вийшло, після чого попросила все таки здійснити операцію реєстрації після повторного дзвінка. В подальшому 07.11.2023 о 16.11 год. до неї на мобільний знову надійшов дзвінок із ан. [NUMBER] з голосовим провідником та вказівками введення комбінацій на її мобільному телефоні. Коли вона ввела на своєму мобільному телефоні названу їй цифру «2» дзвінок припинився. Відразу після цього побачила на телефоні, що у неї зникли поділки зв`язку і при спробах дзвінків, вона не могла їх здійснити. Також не могла увійти в особистий кабінет «Ощад 24/7», так як не було зв`язку. Після цього, вона звернулась у відділення Київстар», де їй повідомили, що відбулась шахрайська заміна її абонентського номера. Коли відновила зв`язок, то помітила, що були збільшені кредитні ліміти. Відразу звернулась у відділенні «Ощадбанк», де їй сказали, що з її рахунків було знято 60 тис грн і її вимогу заблокували картки. Звукозаписами дзвінків [PERSON] до АТ «Ощадбанк» підтверджуються обставини, викладені у протоколі допиту потерпілої [PERSON] . Крім того, показання [PERSON] в частині отримання телефонних дзвінків та смс-повідомлень, узгоджуються з даними отриманими від ПАТ «Київстар» за номером +38097-110-97-83. Так, листом підтверджується два вхідні смс-повідомлення до [PERSON] від Київстар, вхідний дзвінок з телефону [NUMBER] о 16 год 06 хв, вхідний дзвінок з телефону [NUMBER] о 16 год 08 хв, вхідний дзвінок з телефону [NUMBER] о 16 год 10 хв, вхідний дзвінок з телефону [NUMBER] о 16 год 11 хв. Після останнього вхідного дзвінка з показань потерпілої [PERSON] , які підтверджуються звукозаписами її розмови з працівником АТ «Ощадбанк», у неї зник зв`язок і вона його відновила згодом, звернувшись до відділення ПАТ «Київстар». Таким чином, до суду не подано доказів, що [PERSON] ознайомилась із змістом двох вхідних смс-повідомлень, які надійшли на номер [NUMBER] від АТ «Ощадбанк» о 16 год 23 хв та о 16 год 26 хв 07.11.2023 та повідомила їх зміст іншим особам. Вирішуючи спір, який виник між сторонами, суд бере до уваги наступні норми законодавства. У відповідності до ч. 1 ст.634 ЦК України договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору. За кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти (ч. 1 ст. 1054 ЦК України). Відповідно до ст. 204 ЦК України, правочин є правомірним, якщо його недійсність прямо не встановлена законом або якщо він не визнаний судом недійсним. Договір є обов`язковим для виконання сторонами (ст. 629 ЦК України). Згідно з ч. 1 ст. 526 ЦК України, зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання) (ст. 610 ЦК України). Відповідно до частини першої статті 1066 ЦК України, за договором банківського рахунка банк зобов`язується приймати і зараховувати на рахунок, відкритий клієнтові (володільцеві рахунка), грошові кошти, що йому надходять, виконувати розпорядження клієнта про перерахування і видачу відповідних сум з рахунка та проведення інших операцій за рахунком. Згідно із ч. 1 ст. 1071 ЦК України, банк може списати грошові кошти з рахунка клієнта на підставі його розпорядження. Статтею 1073 ЦК України передбачено, що у разі несвоєчасного зарахування на рахунок грошових коштів, що надійшли клієнтові, їх безпідставного списання банком з рахунка клієнта або порушення банком розпорядження клієнта про перерахування грошових коштів з його рахунка банк повинен негайно після виявлення порушення зарахувати відповідну суму на рахунок клієнта або належного отримувача, сплатити проценти та відшкодувати завдані збитки, якщо інше не встановлено законом. Законом України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» визначаються загальні засади функціонування платіжних систем і систем розрахунків в Україні, поняття та загальний порядок проведення переказу коштів у межах України, встановлює відповідальність суб`єктів переказу, а також визначає загальний порядок здійснення нагляду (оверсайта) за платіжними системами. Згідно зі статтею 1 Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні», платіжною картою є електронний платіжний засіб у вигляді емітованої в установленому законодавством порядку пластикової чи іншого виду карти, що використовується для ініціювання переказу коштів з рахунка платника або з відповідного рахунка банку з метою оплати вартості товарів і послуг, перерахування коштів зі своїх рахунків на рахунки інших осіб, отримання коштів у готівковій формі в касах банків через банківські автомати, а також здійснення інших операцій, передбачених відповідним договором. Держателем такого платіжного засобу є фізична особа, яка на законних підставах використовує спеціальний платіжний засіб для ініціювання переказу коштів з відповідного рахунку в банку або здійснює інші операції із застосуванням зазначеного спеціального платіжного засобу. Згідно з пунктом 1.27 статті 1 Закону, платіжна картка - електронний платіжний засіб у вигляді емітованої в установленому законодавством порядку пластикової чи іншого виду картки, що використовується для ініціювання переказу коштів з рахунка платника або з відповідного рахунка банку з метою оплати вартості товарів і послуг, перерахування коштів зі своїх рахунків на рахунки інших осіб, отримання коштів у готівковій формі в касах банків через банківські автомати, а також здійснення інших операцій, передбачених відповідним договором. Відповідно до ч. 3 ст. 6 Закону, порядок відкриття банками рахунків та їх режими визначаються Національним банком України. Умови відкриття рахунка та особливості його функціонування передбачаються в договорі, що укладається між банком і його клієнтом - власником рахунка. На підставі п. 14.12 ст.14 Закону та п. 1 Розділу VI Положення «Про порядок емісії електронних платіжних засобів і здійснення операцій з їх використанням», затвердженого 05.11.2014 постановою Правління НБУ № 705, користувач зобов`язаний використовувати електронний платіжний засіб відповідно до вимог законодавства України та умов договору, укладеного з емітентом, і не допускати використання електронного платіжного засобу особами, які не мають на це законного права або повноважень. Відповідно до вимог пункту 6 розділу VI Положення про порядок емісії електронних платіжних засобів і здійснення операцій з їх використанням, затвердженого постановою Правління Національного банку України № 705 від 05 листопада 2014 року, користувач після виявлення факту втрати електронного платіжного засобу та/або платіжних операцій, які він не виконував, зобов`язаний негайно повідомити банк або визначену ним юридичну особу в спосіб, передбачений договором. До моменту повідомлення користувачем банку ризик збитків від здійснення операцій та відповідальність несе користувач, а з часу повідомлення користувачем банку ризик збитків від здійснення операцій за електронним платіжним засобом користувача несе банк. Втратою електронного платіжного засобу є неможливість здійснення користувачем контролю (володіння) за електронним платіжним засобом, неправомірне заволодіння та/або використання електронного платіжного засобу чи його реквізитів. Відповідно до пункту 9 розділу VI Положення про порядок емісії електронних платежів засобів і здійснення операцій з їх використанням, затвердженого постановою правління Національного банку України від 05 листопада 2014 року № 705, користувач не несе відповідальності за здійснення платіжних операцій, якщо електронний платіжний засіб було використано без фізичного пред`явлення користувачем та/або електронної ідентифікації самого електронного платіжного засобу і його користувача, крім випадків, якщо доведено, що дії чи бездіяльність користувача призвели до втрати, незаконного використання ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції. Крім того, п. 34 ст. 1 Закону України «Про запобігання та протидію легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансування тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення» передбачено належну перевірку - заходи, що включають: - ідентифікацію та верифікацію клієнта (його представника); - встановлення кінцевого бенефіціарного власника клієнта або його відсутності, у тому числі отримання структури власності з метою її розуміння, та даних, що дають змогу встановити кінцевого бенефіціарного власника, та вжиття заходів з верифікації його особи (за наявності); - встановлення (розуміння) мети та характеру майбутніх ділових відносин або проведення фінансової операції; - проведення на постійній основі моніторингу ділових відносин та фінансових операцій клієнта, що здійснюються у процесі таких відносин, щодо відповідності таких фінансових операцій наявній у суб`єкта первинного фінансового моніторингу інформації про клієнта, його діяльність та ризик (у тому числі, в разі необхідності, про джерело коштів, пов`язаних з фінансовими операціями); - забезпечення актуальності отриманих та існуючих документів, даних та інформації про клієнта. Пунктом 4 ст. 11 Закону України «Про запобігання та протидію легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансування тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення», визначено, що належна перевірка здійснюється в разі: - встановлення ділових відносин (крім ділових відносин, встановлених на підставі договорів страхування за видами страхування, що не передбачають здійснення страхової виплати в разі дожиття застрахованої особи до закінчення строку дії договору страхування та/або досягнення застрахованою особою певного віку, визначеного в такому договорі, за якими клієнтом є фізична особа та загальний страховий платіж не перевищує 27 тисяч гривень або його сума еквівалентна зазначеній сумі, у тому числі в іноземній валюті; а також крім встановлення ділових відносин, які виникають на підставі договорів про участь в лотереї, за умови, що розмір ставки гравця не перевищує 5 тисяч гривень); - наявності підозри; - здійснення платіжних операцій (у тому числі міжнародних) без відкриття рахунка; - проведення фінансової операції з віртуальними активами на суму, що дорівнює чи перевищує 30 тисяч гривень; - виникнення сумнівів у достовірності чи повноті раніше отриманих ідентифікаційних даних клієнта; - проведення разової фінансової операції без встановлення ділових відносин з клієнтами, якщо сума фінансової операції дорівнює або перевищує суму, визначену частиною першою статті 20 цього Закону. Залежно від рівня ризику проведення фінансової операції належна перевірка клієнта здійснюється також у разі проведення ним кількох фінансових операцій, що можуть бути пов`язані між собою, на загальну суму, що дорівнює або перевищує суму, визначену частиною першою статті 20 цього Закону. Зазначені норми є спеціальними для спірних правовідносин. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (ч. 4 ст. 263 ЦПК України). У постанові Верховного Суду від 13 травня 2015 року у справі № 6-71цс15 зазначено, що: «Користувач не несе відповідальності за здійснення платіжних операцій, якщо електронний платіжний засіб було використано без фізичного пред`явлення користувачем та/або електронної ідентифікації самого електронного платіжного засобу і його користувача, крім випадків, якщо доведено, що дії чи бездіяльність користувача призвели до втрати, незаконного використання ПІНу або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції». Верховний Суд у постанові від 14 лютого 2018 року в справі № 127/23496/15-ц (провадження № 61-3239св18) вказав, що: «встановивши, що позивачем не доведено вчинення відповідачем дій чи бездіяльності, які сприяли втраті, незаконному використанню персонального ідентифікаційного номера (коду) або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції за кредитною карткою, а відповідач, виявивши безпідставне списання коштів, невідкладно повідомила позивача про цей факт, врахувавши наявність кримінального провадження, в межах якого встановлюється особа, яка протиправно заволоділа грошовими коштами, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про відсутність правових підстав для задоволення позовних вимог». У постанові Верховного Суду від 21.04.2021 по справі № 751/6050/18 (провадження №61-18544св19 викладено правову позицію, де зазначено: «… що саме на банк, який є професійним учасником ринку надання банківських послуг, покладено обов`язок доведення того, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції. Відповідно, вимоги до рівня та розумності ведення справ банком є вищими, ніж до споживача-фізичної особи, яка зазвичай є слабшою стороною у цивільних відносинах з такою кредитною установою. З урахуванням наведеного всі сумніви та розумні припущення мають тлумачитися судом саме на користь такої слабшої сторони…». Отже, саме банк має доводити, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню персонального ідентифікаційного номера або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції; у разі недоведеності обставин, які безспірно свідчать про те, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції, необхідно виходити з відсутності вини користувача у перерахуванні чи отриманні спірних грошових коштів; сам по собі факт коректного вводу вихідних даних для ініціювання такої банківської операції, як списання коштів з рахунку користувача, не може достовірно підтверджувати ту обставину, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції. Вказані висновки містяться у постанові Верховного Суду від 16 серпня 2023 року у справі № 176/1445/22. Як вбачається з матеріалів справи, 07.11.2023 приблизно о 16.05 год. до позивача [PERSON] зателефонували невстановлені особи, які представились працівниками компанії "Київстар". Під приводом необхідності реєстрації у додатку «Мій Київстар», невстановлені особи спонукали її повідомити паролі, які надійшли від оператора АТ «Київстар». Після чого у [PERSON] зникло мобільне покриття її сім-картки «Київстар», яка є фінансовим номером та закріплена за додатком «Ощад 24/7». У період втрати контролю позивачем [PERSON] над використанням свого абонентського номеру телефону невстановлені особи заволоділи грошовими коштами з її зарплатного та кредитного рахунку на загальну суму 63 000 грн. Відразу після зникнення зв`язку позивач [PERSON] вжила заходів для його відновлення. Коли помітила несанкціонований доступ до її рахунку, відразу звернулась до відділення АТ «Ощадбанк» та із заявою до Вараського РВП ГУНП в Рівненській області з приводу шахрайського заволодіння її грошовими коштами. За вказаним фактом того ж дня внесенні відомості до ЄРДР за № 12023181050000446 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України. З аналізу викладеного випливає, що позивач [PERSON] своїми діями сприяла лише втраті контролю над використанням свого абонентського номера оператора мобільного зв`язку ПАТ «Київстар». Доказів про те, що позивач своїми діями чи бездіяльністю сприяла втраті, незаконному використанню персонального ідентифікаційного номера, ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції до суду не подано. Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд (частина перша, третя статті 13 ЦПК України). Відповідно до статей 12,81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів) (стаття 89 ЦПК України). За відсутності належних та допустимих доказів сумніви та припущення мають тлумачитися переважно на користь споживача, який зазвичай є «слабкою» стороною у таких цивільних відносинах, правові відносини споживача з банком фактично не є рівними (постанова Верховного Суду від 29.03.2024 у справі №456/4026/21). Таким чином, враховуючи, що відповідачем АТ «Ощадбанк» не доведено, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції, суд доходить висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог [PERSON] у повному обсязі. При цьому суд зауважує, що Банк відповідно до Пунктом 4 ст. 11 ЗУ «Про запобігання та протидію легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансування тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення», повинен був зупинити 07.11.2023 року зупинити видачу грошей під час проведення фінансових операцій з віртуальними активами на суму, що дорівнює чи перевищує 30 тисяч гривен та зупинити видачу грошей та здійснити належну перевірку клієнта або ідентифікацію чи верифікацію клієнта. Зі змісту розрахунку заборгованості вбачається, що заборгованість позивача [PERSON] у сумі 57 975,05 грн, про стягнення якої відповідач АТ «Ощадбанк» заявляє у зустрічній позовній заяві виникла саме 07.11.2023. Починаючи з 02.11.2023 до 07.11.2023 заборгованість у [PERSON] перед АТ «Ощадбанк» не рахувалась. Викладене дає підстави суду для висновку, що заборгованість позивача [PERSON] перед АТ «Ощадбанк» виникла саме у зв`язку з несанкціонованими діями невстановлених осіб за її кредитним та зарплатним рахунком 07.11.2023. Отже, враховуючи висновок суду про задоволення вимог позивача [PERSON] щодо визнання недійсними платіжних операцій по її рахунках за 07.11.2023, відновлення залишку на її банківських рахунках та скасування відсотків, у суду відсутні підстави для задоволення вимог зустрічного позову АТ «Ощадбанк» про стягнення заборгованості із [PERSON] , а тому у його задоволенні слід відмовити. На підставі викладеного,

Outcome: approved