Jurisdiction: civil
Date: 2025-08-27 00:00:00

\~ \~ \~ \~Рух справи 08.08.2025р. до Соборного районного суду міста Дніпра надійшла вказана позовна заява, датована 08.08.2025р., за підписом позивачки, в якій вона просить суд: - виключити з актового запису № 40, зробленого 25.05.1985р. про народження [PERSON] , яка народилася [INFO] , місце народження: с. Петриківка Царичанський район Дніпропетровська область, республіка Українська, складеного Петриківською сільською радою Царичанського району Дніпропетровської області, відомості про батька - [PERSON] , [INFO] , громадянин України; - визнати [PERSON] , [INFO] , уродженця с. Іванівка Петриківського району Дніпропетровської області, громадянина України, батьком дитини, [PERSON] , яка народилася [INFO] ; - внести зміни до актового запису № 40 від 25 травня 1985р., який складений Петриківською сільською радою Царичанського району Дніпропетровської області, про народження [PERSON] , яка народилася [INFO] , а саме, в графі «Відомості про батька» зазначити [PERSON] , [INFO] , громадянин України, змінити прізвище дитини з « [PERSON] » на « [PERSON] » та по батькові з « [PERSON] » на « [PERSON] » та видати нове свідоцтво про народження, відповідно до рішення суду. Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 08.08.2025 для розгляду зазначеної заяви визначено суддю Покопцеву Д.О. Судом в порядку ч.ч. 6, 8 ст. 187 ЦПК України направлялись запити щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) фізичної особи - відповідача у справі. Відповідь на такий запит надійшла до суду 12.08.2025р. Крім цього, дані про реєстрацію відповідача наявні в матеріалах позовної заяви. Ухвалою Соборного районного суду міста Дніпра від 13.08.2025р. вказану позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито загальне позовне провадження, підготовче засідання у справі призначено на 28.08.2025р., залучено до участі у справі\~в якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору\~ [PERSON] та [PERSON] , [INFO] , від імені та в інтересах якої діятиме [PERSON] , розпочато підготовче провадження, витребувано у приватного нотаріуса Дніпровського районного нотаріального округу\~Дніпропетровської області Лимар Є.В. копію спадкової справи, заведеної після смерті [PERSON] , [INFO] , померлого [INFO] 18.08.2025р. до Соборного районного суду міста Дніпра надійшла копія витребуваної спадкової справи, заведеної приватним нотаріусом Дніпровського районного нотаріального округу\~Дніпропетровської області Лимар Є.В. після смерті [PERSON] , [INFO] , померлого [INFO] . 18.08.2025р. до Соборного районного суду міста Дніпра надійшла заява відповідача [PERSON] про розгляд справи без його участі та визнання позову, а також відзив. 25.08.2025р. до Соборного районного суду міста Дніпра надійшла заява законного представника малолітньої третьої особи [PERSON] її матері [PERSON] про розгляд справи без її участі та вказівкою стосовно того, що з позовними вимогами вона ознайомлена та проти них не заперечує. На підставі викладеного, судовий розгляд справи здійснювався за правилами спрощеного позовного провадження на підставі наявних у суду матеріалів, без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу (ч. 2 ст. 247 ЦПК України). \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Доводи позову \~ \~ \~ \~В обґрунтування позовних вимог вказується, що [PERSON] , [INFO] , уродженець с. Іванівка Петриківського району Дніпропетровської області, громадянин України, померлий [INFO] , є біологічним батьком позивачки, з яким вона, довідавшись про їх кровне споріднення, підтримувала родинні стосунки, а [PERSON] визнавав своє батьківство. \~ \~ \~ \~Вони тісно спілкувалися, в тому числі у месенджерах в мережі Інтернет, [PERSON] називав позивачку дочкою, її дітей [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] онучками, дарував подарунки, вони разом відпочивали в сімейному колі. Позивачкою проведені генно-молекулярні (молекулярно-генетичні) дослідження, які підтвердили факт її біологічного споріднення із третьою особою [PERSON] , і відсутність біологічного споріднення із відповідачем [PERSON] , запис про якого як про батька внесений до актового запису про народження позивачки, оскільки він перебував у шлюбі з її матір`ю. \~ \~ \~ \~Оскільки [PERSON] помер, в позасудовому порядку вирішити питання стосовно його батьківства та внесення змін у актовий запис про народження позивачки неможливо. Позиція відповідача Від відповідача надійшов відзив, якім він позов визнав, зазначивши, що 27.05.2025р. дізнався від позивачки, що вона не є його біологічною дочкою. В подальшому це підтвердилося експертним шляхом. Матір позивачки, з якою він зараз розлучений, підтвердила, що завагітніла дочкою [PERSON] не від нього. \~ \~ \~ \~Фактичні обставини справи, встановлені судом \~ \~ \~ \~ [INFO] народилася позивачка [PERSON] , батьками якої у свідоцтві про її народження вказано [PERSON] та [PERSON] (а.с.23). \~ \~ \~ \~В подальшому [PERSON] уклала шлюб зі [PERSON] , який розірвано рішенням від 22.02.2010р. Петриківського районного суду Дніпропетровської області (https://reyestr.court.gov.ua/Review/8248508) з видачею свідоцтва про розірвання шлюбу (а.с.24). \~ \~ \~ \~ 24.11.2017р. [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] , уклали шлюб (а.с.25), прізвище дружини після реєстрації шлюбу [PERSON] . \~ \~ \~ \~ [INFO] народилася [PERSON] , батьком якої в свідоцтві про її народження зазначено [PERSON] (а.с.108). \~ \~ \~ \~Батьківство [PERSON] на дитину [PERSON] визнано рішенням від 12.11.2013р. Магдалинівського районного суду Дніпропетровської області в цивільній справі ЄУН 423/2851/12 за позовом [PERSON] до [PERSON] про визнання батьківства, стягнення аліментів у твердій грошовій сумі, моральної шкоди та судових витрат, яке переглядалося в апеляційному порядку і набрало законної сили (а.с.111-121). \~ \~ \~ \~Впродовж судового\~розгляду цієї\~справи призначено судово-генетичну експертизу, і, згідно висновку судово-медичної молекулярно-генетичної експертизи № 27 від 01.03.2013р., проведеної судово-медичним експертом [PERSON] , громадянин [PERSON] , [INFO] , може бути біологічним батьком дитини [PERSON] , [INFO] , народженої громадянкою [PERSON] , [INFO] . Вірогідність того, що [PERSON] дійсно є біологічним батьком [PERSON] , [INFO] і це не є наслідком випадкового збігу генетичних ознак у осіб, що не мають родинних зв`язків, за результатами даної експертизи складає не менше 99,9997 %. Окрім цього, допитані свідки, зокрема, свідок [PERSON] , яка є донькою відповідача [PERSON] , одружену, яка, поміж іншого, по суті справи пояснила, що її батько [PERSON] 28 років тому має доньку (тобто 1985р., як позивачка прим. суду), яку він теж не узаконив і це знову повторюється. \~ \~ \~ \~ [INFO] [PERSON] помер (а.с.107). \~ \~ \~ \~Після його смерті із заявою про прийняття спадщини звернулися його співмешканка [PERSON] (а.с.158зв), яка вказала, що окрім неї спадкоємців немає; дочка [PERSON] , [INFO] через представника матір [PERSON] (а.с.159), яка в заяві про прийняття спадщини вказала, що окрім неї, ще є спадкоємці: дочки [PERSON] та [PERSON] , та позивачка [PERSON] (а.с.160), яка в заяві про прийняття спадщини зазначила ще спадкоємців [PERSON] та [PERSON] . \~ \~ \~ \~Згідно повного витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про народження, [PERSON] є батьком [PERSON] , [INFO] (а.с.186зв-187), батьком [PERSON] (а.с.192-194). \~ \~ \~ \~За результатами висновку ТОВ «ГЕНКОД ДІАГНОСТИК» (вул. Польова, буд. 24 м. Київ) про біологічне батьківство № MGU2113 від 05.06.2025, (номер заключення HID25-002135/С1F1), який проводився між [PERSON] , [INFO] (дитина) та [PERSON] , [INFO] (передбачуваний батько) біологічне батьківство донора зразка маркованого « [PERSON] » щодо донора зразка маркованого « [PERSON] » повністю виключено, становить 0 % (а.с.109). Згідно висновку ТОВ «ГЕНКОД ДІАГНОСТИК» (вул. Польова, буд. 24 м. Київ) про біологічну спорідненість № MGU2114 від 05.06.2025, (номер заключення HID25-002136/HS1HS2), який проводився на спорідненість між [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] встановлено, що згідно з індексом правдоподібності для результатів ДНК-аналізу на встановлення спорідненості, результати цього аналізу свідчать про те, що донори наданих зразків мають одного спільного біологічного батька. Вважаючи апріорну ймовірність напівсиблінгової спорідненості 50 %, ймовірність такої спорідненості в цьому випадку становить 99, 94740872% (а.с.131). \~ \~ \~ \~Позивачка з 2021р. у месенджері вела тривале побутове листування із абонентом «Папка», в якому містяться світлини та відеоповідомлення (з дітьми, тваринами, стосовно стану здоров`я обох, привітання зі святами, квітникарство, розведення птахів) тощо. Позивачка називає абонента батьком, шкодує, що росла без нього, передає слова матері, що «в неї кравцівська порода» (а.с.85), 18 березня вітає з їх спільним днем народження (а.с.96) та інш (а.с.25-106), обговорює з ним перебіг свого захворювання ковідом, піклується, щоб він теж не захворів, дякує йому за подарунки, вони організовують сімейний відпочинок, вирішують побутові питання (які ліки вжити, яким засобом випрати килим, просить інші поради, дякує за матеріальну допомогу тощо), обговорюють купівлю автомобіля, приватне життя, вона просить його не ображатися, що нечасто приїздить, бо в неї мала дитина, пропонує ключ від свого будинку, щоб він міг приїхати до онучок коли схоче. \~ \~ \~ \~ Мотиви, з яких виходить суд при розгляді цієї справи та застосовані ним норми права За змістом ч.ч. 3, 4 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.\~Ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі відмови від позову, визнання позову, укладення мирової угоди проводиться в порядку, встановленому статтями 206, 207 цього Кодексу. В\~п. 1 Розділу VII Прикінцеві положення СК України передбачено, що цей Кодекс набирає чинності одночасно з набранням чинності Цивільним кодексом України. Якщо особисті немайнові та майнові відносини між подружжям, батьками та дітьми, іншими членами сім`ї та родичами\~не врегульовані цим Кодексом, вони регулюються відповідними нормами ЦК України, якщо це не суперечить суті сімейних відносин (стаття 8 СК України). Відповідно до ч.1 ст. 9 ЦК України положення цього Кодексу застосовуються до врегулювання відносин, які виникають у сферах використання природних ресурсів та охорони довкілля, а також до трудових та\~сімейних відносин, якщо вони не врегульовані іншими актами законодавства. У регулюванні суспільних відносин застосовуються різні способи дії в часі нормативно-правових актів. Перехід, від однієї форми регулювання суспільних відносин до іншої може здійснюватися, зокрема, негайно (безпосередня дія), шляхом перехідного періоду (ультраактивна форма) і шляхом зворотної дії (ретроактивна форма) (див. абзац 1 пункту 2 мотивувальної частини рішення Конституційного Суду України від 09.02.1999р. у справі № 1-7/99). За загальним правилом дії законів та інших нормативно-правових актів у часі (ч. 1 ст. 58 Конституції України) норми СК України застосовуються до сімейних відносин, які виникли після набрання ним чинності, тобто не раніше 01.01.2004р. (див., зокрема, постанову Верховного Суду України від 25.02.2015р. в справі № 6-20цс15, постанову Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 20.10.2021р. в справі № 473/1343/18 (провадження № 61-9344св21). Пленум Верховного суду України у своїй постанові від 15.05.2006р. № 3 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» вказав, що при розгляді справ про встановлення батьківства щодо дитини, яка народилася до 1 січня 2004 р., необхідно застосовувати відповідні норми КпШС (2006-07 ), беручи до уваги всі докази, що достовірно підтверджують визнання відповідачем батьківства, в їх сукупності, зокрема, спільне проживання й ведення спільного господарства відповідачем та матір`ю дитини до її народження, спільне виховання або утримання ними дитини. Згідно ст.53 КПшС в разі народження дитини у батьків, які не перебувають у шлюбі, при відсутності спільної заяви батьків батьківство може бути встановлене в судовому порядку за заявою одного з батьків або опікуна (піклувальника) дитини, особи, на утриманні якої знаходиться дитина, а також самої дитини після досягнення нею повноліття. При встановленні батьківства суд бере до уваги спільне проживання та ведення спільного господарства матір`ю дитини і відповідачем до народження дитини, або спільне виховання чи утримання ними дитини, або докази, що з достовірністю підтверджують визнання відповідачем батьківства. Згідно ч.1 ст.55 КпШС, якщо батьки не перебувають у шлюбі між собою, запис про матір дитини провадиться за заявою матері, а запис про батька дитини - за спільною заявою батька і матері дитини, або батько записується згідно з рішенням суду. У цій справі судом встановлено, що запис про відповідача як про батька позивачки в актовому запису про її народження внесений на підстав того, що на момент народження відповідач та матір позивачки перебували у шлюбі. Верховний Суд наголосив на необхідності застосування категорій стандартів доказування та відзначив, що принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи. Зокрема, цей принцип передбачає покладання тягаря доказування на сторони. Одночасно він не передбачає обов`язку суду вважати доведеною та встановленою обставину, про яку сторона стверджує. Така обставина підлягає доказуванню таким чином, аби задовольнити, як правило, стандарт переваги більш вагомих доказів, тобто коли висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається більш вірогідним, ніж протилежний (постанови Верховного Суду від 02.10.2018 у справі № 910/18036/17, від 23.10.2019 у справі № 917/1307/18, від 18.11.2019 у справі № 902/761/18, від 04.12.2019 у справі № 917/2101/17). Аналогічний стандарт доказування застосовано Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 18.03.2020 у справі № 129/1033/13-ц (провадження № 14-400цс19). Верховний Суд зазначив, що стандарт доказування "вірогідність доказів", на відмінну від "достатності доказів", підкреслює необхідність співставлення судом доказів, які надає позивач та відповідач. Наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог чи заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування. Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання, тобто встановлюється стандарт, за яким факт вважається доведеним, якщо суд дійшов висновку, що цей факт скоріше мав місце, аніж не мав. Зміст цієї статті свідчить, що нею на суд покладено обов`язок оцінювати докази, обставини справи з огляду і на їх вірогідність, яка дозволяє дійти висновку, що факти, які розглядаються, скоріше були (мали місце), аніж не були. У рішенні 23.08.2016 у справі "Дж. К. та Інші проти Швеції" ("J.K. AND OTHERS v. SWEDEN") ЄСПЛ наголошує, що "у країнах загального права у кримінальних справах діє стандарт доказування "поза розумним сумнівом ("beyond reasonable doubt"). Натомість, у цивільних справах закон не вимагає такого високого стандарту; скоріше цивільна справа повинна бути вирішена з урахуванням "балансу вірогідностей". Суд повинен вирішити, чи є вірогідність того, що на підставі наданих доказів, а також правдивості тверджень заявника, вимога цього заявника заслуговує довіри". З наданих суду доказів випливає, що відповідач не є біологічним батьком позивачки, що підтверджується результатами висновку ТОВ «ГЕНКОД ДІАГНОСТИК» (вул. Польова, буд. 24 м. Київ) про біологічне батьківство № MGU2113 від 05.06.2025р., згідно якого біологічне батьківство донора зразка маркованого « [PERSON] » щодо донора зразка маркованого « [PERSON] » повністю виключено, становить 0 % Суд враховує, що у справі, що є предметом розгляду, відповідач скористався своїм правом, передбаченим у п. 1 ч. 2 ст. 49 ЦПК України та подав заяву про визнання позову. Обставин, за яких визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, судом не встановлено. Із наданих суду доказів випливає, що позивачка [PERSON] , [INFO] та третя особа [PERSON] , [INFO] як донори наданих зразків мають одного спільного біологічного батька з ймовірністю такої спорідненості 99, 94740872%. Зі змісту, характеру та тривалості наданого суду листування в месенджері вбачається, що позивачка спілкувалася з саме з [PERSON] (співпадає день народження [INFO] , міститься висловлювання «кравцівська порода» та інші), і що [PERSON] визнавав своє батьківство стосовно позивачки. А на підставі викладених у рішенні від 12.11.2013р. Магдалинівського районного суду Дніпропетровської області в цивільній справі ЄУН 423/2851/12 пояснень свідка [PERSON] , дочки [PERSON] , яка ще в 2013р. вказувала, що її батько має ще одну позашлюбну дочку і рік народження цієї дочки співпадає з роком народження позивачки, та заяви про прийняття спадщини, поданої матір`ю його іншої дочки, третьої особи у цій справі, [PERSON] , яка вказала, що позивачка є також дочкою [PERSON] можна зробити висновок, що [PERSON] за життя не тільки визнавав своє батьківство стосовно позивачки, а й не приховував його. Кожен має право на повагу до свого приватного і сімейного життя, до свого житла і кореспонденції. Органи державної влади не можуть втручатись у здійснення цього права, за винятком випадків, коли втручання здійснюється згідно із законом і є необхідним у демократичному суспільстві в інтересах національної та громадської безпеки чи економічного добробуту країни, для запобігання заворушенням чи злочинам, для захисту здоров`я чи моралі або для захисту прав і свобод інших осіб (стаття 8 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод). А тому суд вважає доведеним факт батьківства [PERSON] стосовно позивачки, на підставі чого визнає його її батьком, що є підставою для внесення змін в актовий запис про її народження, а відтак задовольняє позов, захистивши приватний інтерес та «приватне життя» позивачки за статтею 8 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яке охоплює важливі аспекти особистої ідентичності.\~ У п. 6 розділу І Правил державної реєстрації актів цивільного стану в Україні, затверджених наказом Міністерства юстиції України 18.10.2000р. № 52/5, зазначено, що про факт державної реєстрації акту цивільного стану видаються відповідні свідоцтва про народження, шлюб, розірвання шлюбу, зміну імені, смерть на бланках, виготовлених за зразками та їх описами, затвердженими постановою Кабінету Міністрів України від 10 листопада 2010 року № 1025 «Про затвердження зразків актових записів цивільного стану, описів та зразків бланків свідоцтв про державну реєстрацію актів цивільного стану. \~ \~ \~ \~ Щодо судових витрат Відповідно до ч. 1 ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Судом встановлено, що позивачка при зверненні до суду з позовом у даній справі сплатила 3 633грн 60коп судового збору, що підтверджується платіжною інструкцією 0.0.4486028445.1 від 07.08.2025р. (а.с.133). Відповідно до ч. 3 ст. 7 Закону України «Про судовий збір» у разі укладення мирової угоди до прийняття рішення у справі судом першої інстанції, відмови позивача від позову,\~визнання позову\~відповідачем до початку розгляду справи по суті суд у відповідній ухвалі чи рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову. Враховуючи визнання позову відповідачем, позивачці з державного бюджету підлягає поверненню 50 відсотків сплаченого нею судового збору за подання позову (3633грн 60коп), що становить\~1 816грн 80коп. Іншу частину сплаченого позивачем судового збору (1 816грн 80коп) слід стягнути на користь позивачки з відповідача. Враховуючи викладене,

Outcome: approved