Jurisdiction: civil
Date: 2025-09-01 00:00:00

У квітні 2024 року Департамент економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) звернувся до [PERSON] про стягнення пайового внеску. В обґрунтування позову зазначає, що 15.07.2020 до департаменту надійшло повідомлення про початок будівельних робіт № КВ 051200715957 за об`єктом «реконструкція індивідуального житлового будинку в житловий будинок», клас наслідків - СС1 за адресою: [ADDRESS] , власником земельної ділянки з кадастровим номером 8000000000.78.048.0005 є [PERSON] . Враховуючи те, що будівництво об`єкта розпочалось у 2020 році, на [PERSON] був покладений обов`язок звернутись до Департаменту економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) із заявою про визначення розміру пайової участі щодо об`єкта будівництва протягом 10 робочих днів після початку будівництва, проте відповідач не виконав покладений на нього обов`язок. 31.03.2021 Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) зареєстрував декларацію про готовність до експлуатації об`єкта № КВ101210322755, що розташований за адресою: [ADDRESS] . Оскільки [PERSON] не виконав вимоги законодавства та не звернувся до Департаменту економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) із заявою про визначення розміру пайової участі щодо об`єкта будівництва та не сплатив її, Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) просить суд стягнути з [PERSON] на бюджетний рахунок бюджету розвитку спеціального фонду міського бюджету 957 448 грн. 07 коп. пайового внеску. [PERSON] подав до суду відзив на позову заяву, у якій посилаючись на відсутність обов`язку сплати пайового внеску з 01.01.2020 на підставі Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо стимулювання інвестиційної діяльності в Україні», яким виключено норму щодо обов`язку укладання договору про пайову учать, просить відмовити у задоволенні позовної заяви. Крім того, ним подано заяву про застосування позовної давності з посиланням на те, що про порушення своїх прав позивач дізнався після спливу строку на звернення із заявою про визначення пайової участі, тобто 29.07.2020, а звернувся з позовом до суду з пропуском трирічного строку. У відповіді на відзив представник Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) заперечуючи зазначені відповідачем у відзиві на позовну заяву обставини просить позов задовольнити у повному обсязі. Крім того зазначає, що оскільки [PERSON] мав сплатити пайовий внесок до прийняття відповідного будівництва в експлуатацію, тобто до 31.03.2021, то строк позовної давності слід рахувати саме з цієї дати, а тому станом на дату подання позову 29.03.2024 строк позовної давності пропущений не був. Представник Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) у судовому засіданні позовні вимоги підтримав у повному обсязі, позов просив задовольнити посилаючись на викладені у позові обставини. [PERSON] у судове засідання не з`явився, подавши клопотання про відкладення розгляду справи, посилаючись на те, що його представник \-- адвокат Соколов В. був мобілізований до лав ЗСУ та не буде у подальшому приймати участь у розгляді справи. Оскільки [PERSON] доказів зазначених у клопотанні обставин не надав, відомостей про неможливість особистої участі у судовому засіданні не зазначив, завчасно не забезпечив участь у справі іншого представника, суд дійшов висновку про неповажність причини неявки [PERSON] у судове засідання та можливість його проведення без участі відповідача. Заслухавши пояснення представника позивача, дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про задоволення позову, виходячи з наступного. Відповідно до ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Частиною 1 ст. 13 ЦПК України встановлено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненнями особи, поданими відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом. Згідно ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених законом. Обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Обставини, які визнаються учасниками справи, зазначаються в заявах по суті справи, поясненнях учасників справи, їхніх представників (ч. 1 ст. 82 ЦПК України). Судом установлено, що відповідно до інформації з державного реєстру речових прав на нерухоме майно та реєстру прав власності на нерухоме майно, держаного реєстру іпотек, єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна земельна ділянка з кадастровим номером 8000000000.78.048.0005 за адресою: [ADDRESS] та житловий будинок загальною площею 1 923,9 кв. м за адресою: [ADDRESS] належить на праві власності [PERSON] (т. 1 а.с. 16 з.б.). 15.07.2020 Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) зареєстрував повідомлення про початок виконання будівельних робіт № КВ 051200715957 на земельній ділянці з кадастровим номером 8000000000.78.048.0005 за адресою: [ADDRESS] , об`єктом є реконструкція індивідуального житлового будинку в житловий будинок, клас наслідків - СС1 (т. 1 а.с. 12 з.б. - 13). 31.03.2021 Департаментом з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) зареєстровано декларацію про готовність до експлуатації об`єкта реконструкція індивідуального житлового будинку в житловий будинок за адресою: . [ADDRESS] № КВ101210322755 (т.1 а.с. 13 з.б. - 14). 02.09.2021 Департаментом з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) направлено [PERSON] претензію № 050/08-5301 від 31.08.2021 щодо отримання розрахунку та укладення договору пайової участі у розвитку інфраструктури міста Києва з вимогою протягом 10 календарних днів з дня отримання листа звернутись до департаменту економіки та інвестицій про укладення договору пайової участі (т.1 а.с. 18-20). 05.10.2021 Департаментом з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) отримано відповідь [PERSON] на претензію, у якій зазначив про відсутність правової підстави щодо укладення договорів про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Києва (т. 1 а.с. 20 з.б.). 09.11.1021 Департаментом з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) направлено [PERSON] лист про пайову участь у створенні інфраструктури міста Києва 050/08-6364 від 01.11.2021 з повторною вимогою звернутися до департаменту з метою укладення договору пайової участі (т. 1 а.с. 21-23). 20.10.2023 Департаментом з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) направлено [PERSON] вимогу щодо отримання розрахунку та сплати пайової участі у розвитку інфраструктури міста Києва та розрахунок обсягу пайової участі (внеску) у створенні і розвитку соціальної та інженерно-транспортної інфраструктури міста Києва, згідно якого розмір пайового внеску становить 952 869 грн. 19 коп. (т.1 а.с. 23 з.б. - 25). Рішенням Київської міської ради від 15.11.2016 за № 411/1415 затверджено Порядок залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі замовників у розвитку інфраструктури міста Києва (далі - Порядок, у редакції рішення Київської міської ради від 19.12.2019 № 460/8033). Розділ І порядку визначає механізм залучення, розрахунку розмірів і використання коштів пайової участі замовників у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури міста Києва (далі - пайова участь) та оформлення договорів пайової участі у зв`язку зі здійсненням або намірами на здійснення будівництва (в тому числі, нового будівництва та реконструкції) об`єктів (в тому числі, будинків, будівель, споруд, їх комплексів або частин) незалежно від їх форми власності. Згідно п. 2.1 порядку, замовник - фізична або юридична особа, яка здійснює, має намір здійснити нове будівництво або реконструкцію об`єктів (будинків, будівель, споруд, їх комплексів або частин). Замовником в розумінні цього Порядку є також особи, яким в установленому порядку делеговані функції замовника. Відповідно до п.2.2 порядку реконструкція - перебудова прийнятого в експлуатацію в установленому порядку об`єкта будівництва (частини будинку, будівлі, споруди), що не передбачає зміну його геометричних розмірів зі зміною функціонального призначення (або без такої), внаслідок чого відбувається зміна основних техніко-економічних показників об`єкта (кількість продукції, потужність тощо), забезпечення вдосконалення виробництва, підвищення його техніко-економічного рівня та якості продукції, що виготовляється, поліпшення умов його експлуатації та якості послуг. Відповідно до п. 3.1, 3.2 порядку, пайова участь є обов`язковим внеском, який замовник має сплатити до бюджету міста Києва. Пайова участь включає в себе відшкодування витрат міського бюджету на створення і розвиток інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту у зв`язку з реалізацією замовником проєкту нового будівництва або реконструкції об`єктів (будинків, будівель, споруд, їх комплексів або частин) незалежно від їх форм власності на території міста Києва. Згідно п. 3.3 порядку в усіх питаннях щодо залучення коштів пайової участі Київська міська рада виступає в особі Департаменту економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (далі - Департамент). Департамент є єдиним органом, уповноваженим здійснювати розрахунок пайової участі та укладання, зміну та розірвання договорів про пайову участь. Відповідно до абзаців 2 та 3 п. 4.1 порядку, замовник зобов`язаний протягом 10 робочих днів після початку будівництва/реконструкції об`єкта звернутися до Департаменту економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) із заявою про визначення розміру пайової участі щодо об`єкта будівництва/реконструкції. Департамент протягом 15 робочих днів з дня отримання документів надає замовнику будівництва розрахунок пайової участі щодо об`єкта будівництва. Згідно п. 4.3 Порядку, пайова участь сплачується замовником виключно грошовими коштами в повному обсязі до прийняття об`єкта будівництва/реконструкції в експлуатацію єдиним платежем або частинами за графіком, що визначається договором про пайову участь. Прийняття об`єкта будівництва в експлуатацію без сплати пайової участі в повному обсязі не звільняє замовника від обов`язку її сплати. Відповідно до ст. 1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» замовник будівництва (далі - замовник) - фізична чи юридична особа, яка має у власності чи користуванні одну чи декілька земельних ділянок або у власності чи управлінні будівлю/споруду і має намір щодо виконання підготовчих та/або будівельних робіт. Частиною 1 ст. 2 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» визначено, що плануванням і забудовою територій є діяльність державних органів, органів місцевого самоврядування, юридичних та фізичних осіб, яка передбачає, зокрема, розроблення містобудівної та проектної документації, будівництво об`єктів; реконструкцію існуючої забудови та територій; створення та розвиток інженерно-транспортної інфраструктури. 01.01.2020 набули чинності норми Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо стимулювання інвестиційної діяльності в Україні» від 20.09.2019 №132-IX, якими з 01.01.2020 року виключено статтю 40 Закону №3038-VI, яка регулювала пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту. За змістом Закону №132-IX, прикінцевих та перехідних положень до нього, з 01.01.2020 у замовників будівництва відсутній обов`язок укладати з органом місцевого самоврядування відповідний договір про пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту. Дійсними та такими, що продовжують свою дію до моменту їх виконання, є лише договори про пайову участь, укладені до 01.01.2020. Відповідно до ст. 5 ЦК України акти цивільного законодавства регулюють відносини, які виникли з дня набрання ними чинності. Акт цивільного законодавства не має зворотної дії у часі, крім випадків, коли він пом`якшує або скасовує цивільну відповідальність особи. Якщо цивільні відносини виникли раніше і регулювалися актом цивільного законодавства, який втратив чинність, новий акт цивільного законодавства застосовується до прав та обов`язків, що виникли з моменту набрання ним чинності. Стаття 40 Закону № 3038-VI (в редакції, що діяла до 01.01.2020) визначала зобов`язання замовника будівництва, який має намір забудови земельної ділянки, шляхом перерахування до відповідного місцевого бюджету коштів для створення і розвитку інфраструктури населеного пункту, де здійснюється будівництво, у строк до прийняття об`єкта в експлуатацію. Прийняття об`єкта в експлуатацію є строком, з якого вважається, що забудовник порушує зазначені зобов`язання. Аналізуючи правову природу цих правовідносин, можна зробити висновок, що з моменту завершення будівництва та прийняття новозбудованого об`єкта в експлуатацію правовідносини забудови припиняються, а тому не можна вважати, що на них поширюються положення ст. 40 Закону №3038-VI після втрати нею чинності. Разом з тим, п. 2 Розділу ІІ "Прикінцеві та перехідні положення" Закону №132-IX визначено, що ця норма права застосовується лише до договорів, які підписані до 01.012020. Саме у цьому випадку правовідносини з оплати участі в інфраструктурі населеного пункту є триваючими та до них можуть застосовуватись положення норми права, що втратила чинність. Якщо ж договори під час дії цієї норми укладено не було, то немає підстав вважати, що такі правовідносини виникли та тривають. Наведені вище правові висновки викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 14.12.2021 року у справі №643/21744/19. Нормами ст. 40 Закону № 3038-VI визначено обов`язок у передбачених цим Законом випадках щодо перерахування замовником об`єкта будівництва до відповідного місцевого бюджету коштів для створення і розвитку інфраструктури населеного пункту до прийняття такого об`єкта в експлуатацію, а також обов`язок щодо укладення відповідного договору про пайову участь, положеннями якого мала бути визначеною належна до перерахування сума (розмір пайової участі). При цьому, ч. 9 ст. 40 Закону № 3038-VI було передбачено, що договір про пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту укладається не пізніше ніж через 15 робочих днів з дня реєстрації звернення замовника про його укладення, але до прийняття об`єкта будівництва в експлуатацію. Відповідно до Закону № 132-IX ст. 40 Закону №3038-VI було виключено з 01.01.2020. Разом з тим, законодавцем під час внесення змін до Закону № 3038-VI (шляхом виключення ст. 40 вказаного Закону на підставі Закону № 132-IX) встановлено, що протягом 2020 року замовники будівництва на земельній ділянці у населеному пункті перераховують до відповідного місцевого бюджету кошти для створення і розвитку інфраструктури населеного пункту (абзац 2 п. 2 Розділу ІІ "Прикінцеві та перехідні положення" Закону № 132-IX у такому розмірі та порядку: 1) розмір пайової участі становить (якщо менший розмір не встановлено рішенням органу місцевого самоврядування, чинним на день набрання чинності цим Законом): для нежитлових будівель та споруд - 4 відсотки загальної кошторисної вартості будівництва об`єкта; для житлових будинків - 2 відсотки вартості будівництва об`єкта, що розраховується відповідно до основних показників опосередкованої вартості спорудження житла за регіонами України, затверджених центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну житлову політику і політику у сфері будівництва, архітектури, містобудування; 3) замовник будівництва зобов`язаний протягом 10 робочих днів після початку будівництва об`єкта звернутися до відповідного органу місцевого самоврядування із заявою про визначення розміру пайової участі щодо об`єкта будівництва, до якої додаються документи, які підтверджують вартість будівництва об`єкта. Орган місцевого самоврядування протягом 15 робочих днів з дня отримання зазначених документів надає замовнику будівництва розрахунок пайової участі щодо об`єкта будівництва; 4) пайова участь сплачується виключно грошовими коштами до прийняття відповідного об`єкта будівництва в експлуатацію; 5) кошти, отримані як пайова участь, можуть використовуватися виключно для створення і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури відповідного населеного пункту; 6) інформація щодо сплати пайової участі зазначається у декларації про готовність об`єкта до експлуатації або в акті готовності об`єкта до експлуатації. Передбачений прикінцевими та перехідними положеннями Закону № 132-IX порядок пайової участі замовника будівництва було впроваджено законодавцем для: 1) об`єктів будівництва, зведення яких розпочато у попередні роки, однак які станом на 01.01.2020 не були введені в експлуатацію, а договори про сплату пайової участі між замовниками та органами місцевого самоврядування до 01.01.2020 не були укладені; 2) об`єктів, будівництво яких розпочате у 2020 році. Тож у вказаних випадках, враховуючи вимоги пп. 3, 4 абзацу 2 п. 2 Розділу ІІ "Прикінцеві та перехідні положення" Закону №132-IX замовник будівництва зобов`язаний протягом 10 робочих днів після початку будівництва об`єкта звернутися до відповідного органу місцевого самоврядування із заявою про визначення розміру пайової участі щодо об`єкта будівництва, а також сплатити пайову участь грошовими коштами до прийняття цього об`єкта в експлуатацію. Відтак, обов`язок замовника будівництва щодо звернення у 2020 році до відповідного органу місцевого самоврядування із заявою про визначення розміру пайової участі щодо об`єкта будівництва виникає: для об`єктів, будівництво яких розпочато у попередні роки, якщо станом на 01.01.2020 вони не введені в експлуатацію і договори про сплату пайової участі не були укладені, - протягом 10 робочих днів після 01.01.2020; для об`єктів, будівництво яких розпочате у 2020 році, - протягом 10 робочих днів після початку такого будівництва. У випадку, якщо замовниками вищевказаних об`єктів будівництва не буде дотримано передбаченого прикінцевими та перехідними положеннями Закону №132-IX обов`язку щодо перерахування до відповідного місцевого бюджету коштів для створення і розвитку інфраструктури населеного пункту (пайової участі) саме до дати прийняття таких об`єктів в експлуатацію, належним та ефективним способом захисту є звернення в подальшому органів місцевого самоврядування з позовом до замовників будівництва про стягнення безпідставно збережених грошових коштів пайової участі на підставі ст.1212 ЦК України. Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 20.07.2022 у справі № 910/9548/21. Відповідно до ст. 1212 ЦК України особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала. Набуття чи збереження майна буде безпідставним не тільки за умови відсутності відповідної підстави з самого початку при набутті майна, а й тоді, коли первісно така підстава була, але у подальшому відпала. Отже, замовник будівництва (відповідач) зобов`язаний перерахувати органу місцевого самоврядування (позивачу) безпідставно збережені грошові кошти пайової участі на підставі ст. 1212 ЦК України. Такі висновки сформульовані також у постановах Великої Палати Верховного Суду від 14.12.2021 у справі №643/21744/19 та Верховного Суду від 20.07.2022 у справі №910/9548/21. Абзацом 2 п. 6.3 порядку залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі замовників у розвитку інфраструктури міста Києва (у редакції рішення Київської міської ради від 19.12.2019 № 460/8033) встановлено, що розмір пайової участі замовника при новому будівництві або реконструкції індивідуальних (садибних) житлових будинків, садових, дачних будинків з господарськими будівлями визначається Департаментом відповідно до опосередкованої вартості будівництва будинків садибного типу з госпбудівлями, яка визначається Міністерством розвитку громад та територій України і діє на дату розрахунку. Відповідно до п. 6.4.2 порядку залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі замовників у розвитку інфраструктури міста Києва (у редакції рішення Київської міської ради від 19.12.2019 № 460/8033) розрахунок розміру пайової участі при новому будівництві/реконструкції визначається за формулою для житлових будинків та квартир: РПУ = Sоб`єкта х Nжитл х 2 %, де РПУ - розмір пайової участі об`єкта (грн);Sоб`єкта - загальна площа (крім загальної площі приміщень, визначених в п. 4.2 цього Порядку) об`єкта будівництва або додатково створені площі в результаті реконструкції (кв. м);Nжитл - норматив одиниці створеної потужності для житлових будинків, який дорівнює опосередкованій вартості спорудження 1 кв. м житлових будинків для міста Києва, яка затверджена наказом Міністерства розвитку громад та територій України і діє на дату здійснення розрахунку (грн/ кв. м). Згідно наказу Міністерства розвитку громад, територій та інфраструктури України «Про затвердження показників опосередкованої вартості спорудження житла за регіонами України» показник опосередкованої вартості спорудження житла у м. Києві становить 24 764 грн. 00 коп. Таким чином, розмір пайового внеску [PERSON] становить 952 869 грн. 19 коп. (1 923,90 х 24 764 грн. 00 коп. х 2%). Враховуючи, що [PERSON] був замовником реконструкції індивідуального житлового будинку в житловий будинок у 2020 році, не звернувся до позивача із заявою про визначення розміру пайової участі у розвиток інфраструктури міста Києва та не сплатив пайову участь у визначеному законом розмірі, суд дійшов висновку про обґрунтованість позовних вимог. Разом з тим, відповідно до ст. 257 ЦК України загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки. Оскільки [PERSON] мав обов`язок сплатити пайову участь у строк до прийняття об`єкта в експлуатацію, що відбулось 31.03.2021, а позивач звернувся до суду із позовом 29.03.2024, тобто в межах трирічного строку, суд дійшов висновку про відсутність правових підстав для застосування строку позовної давності. За таких обставин позов Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) підлягає задоволенню. Оскільки позовні вимоги підлягають задоволенню, відповідно до ст. 141 ЦПК України судові витрати у вигляді судового збору підлягають стягненню з відповідача. На підставі викладеного,

Outcome: approved