Jurisdiction: civil
Date: 2025-08-26 00:00:00

28.07.2025 [PERSON] подав до суду позовну заяву до [PERSON] з наступними вимогами: 1) Стягнути з відповідача на користь позивача матеріальну шкоду, завдану залиттям квартири, у розмірі 39 593 грн 00 коп.; 2) Стягнути з відповідача на користь позивача моральну шкоду у розмірі 10 000 грн 00\~коп.; 3) Стягнути з відповідача на користь позивача витрати, пов`язані з проведенням експертного дослідження з визначення вартості матеріального збитку, завданого власнику квартири внаслідок залиття, у розмірі 15 266 грн 18 коп.; 4) Стягнути з відповідача на користь позивача судові витрати (судовий збір та витрати на професійну правничу допомогу). На обґрунтування позову зазначив, що на підставі договору міни, посвідченого 31.10.2001 приватним нотаріусом Зміївського районного нотаріального округу Харківської області Трубніковою В. В., реєстровий № 3261, зареєстрованого КП Зміївське БТІ 11.12.2001 за № 27-2545, йому на праві приватної власності належить квартира [ADDRESS] . 18.11.2024 відбулося залиття належної йому на праві власності квартири. 05.12.2024 комісією КП "Комунальник" у складі: т.в.о. головного інженера [PERSON] - голови комісії, начальника дільниці [PERSON] , інженера [PERSON] представників організації, що обслуговує внутрішньобудинкові системи опалення, холодного та гарячого водопостачання, складено відповідний акт про залиття, яким підтверджено факт залиття квартири та зазначено наслідки цього, зокрема, відшарування та провисання шпалер на стіні, залиття частини стелі, відшарування фарби. Однак, встановити причину залиття під час візиту комісії не вдалося, оскільки власниця квартири [ADDRESS] , що знаходиться поверхом вище, [PERSON] двері не відчинила, на телефонні дзвінки не відповідала, хоча заздалегідь була попереджена про візит комісії. 26.12.2024 комісією КП "Комунальник" у складі: начальника виробничого відділу [PERSON] - голови комісії, начальника дільниці [PERSON] , інженера [PERSON] , представників організації, що обслуговує внутрішньобудинкові системи опалення, холодного та гарячого водопостачання, було проведено повторне обстеження квартири [ADDRESS] , власником якої є він, що розташована на 2-му поверсі 9-ти поверхового житлового будинку [ADDRESS] , та квартири [ADDRESS] , власником якої є відповідач, що знаходиться на 3-му поверсі (безпосередньо над квартирою [ADDRESS] ) 9-ти поверхового житлового будинку [ADDRESS] , з метою встановлення точної причини залиття квартири [ADDRESS] з квартири [ADDRESS] , яке трапилось 18.11.2024, про що складено відповідний акт, яким встановлено, що причиною залиття стало зношення гумового ущільнювача змішувача води в місці з`єднання з трубопроводом подачі гарячої води в сумісному санвузлі, але протікання було усунуто - замінено змішувач. Обстеження комісією на предмет цілісності інженерних мереж показало, що вертикальний трубопровід водовідведення, трубопроводи холодного та гарячого водопостачання, запірна арматура в справному, задовільному стані; сліди постійного залиття не спостерігаються, залиття мало одноразовий характер. За результатами обстеження комісія дійшла наступних висновків та надала такі рекомендації: в квартирі [ADDRESS] в кухні потребують заміні шпалери на стінах, перефарбування стелі на залитій ділянці; власнику квартири [ADDRESS] в подальшому відповідально ставитися і утримувати в належному технічному стані інженерні мережі та прилади квартири. З метою визначення розміру завданого залиттям квартири матеріального збитку, позивачем було замовлено в ННЦ "Інститут судових експертиз ім. Засл. проф. М. С. Бокаріуса" проведення будівельно-технічного дослідження. Відповідно до висновку експертів № 4429/7152 від 23.05.2025 розмір матеріальної шкоди, завданої власнику квартири [ADDRESS] , внаслідок залиття складає 39 593 грн 00 коп. За проведення експертного дослідження [PERSON] на рахунок ННЦ "Інститут судових експертиз ім. Засл. проф. М.С. Бокаріуса" було сплачено 15 266 грн 18 коп. Вважав, що з вини відповідача, внаслідок її бездіяльності щодо не заміни змішувача води у належній їй на праві власності квартирі [ADDRESS] , відбулось протікання гарячої води та залиття належної йому квартири, чим спричинено йому матеріальну шкоду. Він звертався до відповідача в усній формі для добровільного відшкодування, спричиненої шкоди, проте йому було відмовлено. Крім того, неправомірними діями відповідача, йому була спричинена моральна шкода, яка полягала у постійних переживаннях з приводу пошкодження майна та неможливості ним користуватися, порушення способу його життя, витрачання значних коштів на відновлення житла. Отже, розмір моральної шкоди оцінив у 10 000 грн 00 коп. Ухвалою Зміївського районного суду Харківської області від 30.07.2025 прийнято позовну заяву та відкрито провадження у справі у порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням учасників справи, призначено справу до розгляду у відкритому судовому засіданні в залі суду на 27.08.2025. 18.08.2025 відповідач [PERSON] надіслала відзив на позовну заяву. У відзиві відповідач фактично визнала позов в частині відшкодування матеріальної шкоди, але просила врахувати, що вона несе витрати на придбання ліків сину [PERSON] , який має 2 групу інвалідності безстроково, та проживає разом з ним. Вважала, що відшкодуванню моральної шкоди підлягає 500 грн 00 коп. Також, просила зменшити розмір витрат на правову допомогу, що підлягають відшкодуванню, або відмовити. 21.08.2025 позивач [PERSON] подав відповідь на відзив, в якому зазначив, що саме з вини відповідача сталося залиття квартири, в добровільному порядку [PERSON] відмовилася відшкодовувати шкоду, тому він був змушений звернутися за правовою допомогою для звернення до суду з цим позовом. Враховуючи засади розумності та справедливості оцінив моральну шкоду у розмірі 10 000 грн 00 коп. 27.08.2025 належним чином повідомлені учасники судового процесу в судове засідання не з`явилися. Позивач [PERSON] у відповіді на відзив просив проводити розгляд справи за його відсутності, та стягнути з відповідача судові витрати у розмірі 1 211 грн 20 коп. на відшкодування судового збору, та 6 000 грн 00 коп. на відшкодування витрат на правову допомогу. Відповідач [PERSON] подала заяву, в якій просила здійснювати розгляд справи за її відсутності, позов визнала частково, з урахування позиції викладеної у відзиві. Відповідно до ч. 3 ст. 211 ЦПК України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. Відповідно до ч. 1 ст. 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Зважаючи на те, що всі особи, які беруть участь у справі, в судове засідання не з`явилися, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. Дослідивши доводи позовної заяви, письмові докази, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок наявних у справі доказів у їх сукупності, суд дійшов наступного: Частиною 1 ст. 13 ЦПК України передбачено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до ст. ст. 76-81 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування. Суд не бере до уваги докази, що одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. З копії паспорта громадянина України [NUMBER] вбачається, що позивач [PERSON] зареєстрований за адресою: [ADDRESS] (а. с. 10). Даними копії договору міни, посвідченого 31.10.2001 приватним нотаріусом Зміївського районного нотаріального округу Харківської області Трубніковою В. В., підтверджується, що квартира [ADDRESS] належить позивачу [PERSON] (а. с. 11-12). З акта про залиття, аварію, що трапилась на системі центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання) від 05.12.2024 у складі комісії КП "Комунальник": т.в.о. головного інженера [PERSON] - голови комісії, начальника дільниці [PERSON] , інженера [PERSON] , вбачається, що у квартирі [ADDRESS] в кухні на протилежній від входу стіні у куті відшарувались та провисли шпалери, була залита частина стелі, відшарувалась фарба на площі - 0,4 кв.м. З акта про залиття, аварію, що трапилась на системі центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання) від 26.12.2024 у складі КП "Комунальник": начальника виробничого відділу Чучупалова В. Б. - голови комісії, начальника дільниці [PERSON] , інженера [PERSON] , вбачається, що причиною залиття квартири [ADDRESS] стало зношення у квартирі [ADDRESS] гумового ущільнювача змішувача води в місці з`єднання з трубопроводом подачі гарячої води в сумісному санвузлі, але протікання було усунуто - замінено змішувач. Обстеження комісією на предмет цілісності інженерних мереж показало, що вертикальний трубопровід водовідведення, трубопроводи холодного та гарячого водопостачання, запірна арматура в справному, задовільному стані; сліди постійного залиття не спостерігаються, залиття мало одноразовий характер. Рекомендовано: в квартирі [ADDRESS] в кухні потребують заміни шпалери на стінах, перефарбування стелі на залитій ділянці; власнику квартири [ADDRESS] в подальшому відповідально ставитися і утримувати в належному технічному стані інженерні мережі та прилади квартири (а. с. 17). Висновком експертів ННЦ "Інститут судових експертиз ім. Засл. проф. М.С. Бокаріуса" № 4429/7152 від 23.05.2025 підтверджується, що розмір матеріальної шкоди, завданої власнику квартири за адресою: [ADDRESS] , внаслідок залиття, станом на час складання висновку експертів (23.05.2025), складає 39 593 грн 00 коп. (а. с. 19-28). За проведення експертного дослідження [PERSON] на рахунок ННЦ "Інститут судових експертиз ім. Засл. проф. М.С. Бокаріуса" було сплачено 15 266 грн 18 коп. (а. с. 29, 30). Даними довідки про кількість зареєстрованих у житловому приміщенні/будинку осіб №\~1863 від 14.08.2025, витягу з реєстру територіальної громади (Слобожанська територіальна громада) № 2025/002637007 від 24.02.2025, підтверджується, що за адресою: [ADDRESS] , зареєстровані відповідач [PERSON] , [PERSON] (а. с. 49, 50). З витягу з рішення експертної команди з оцінювання повсякденного функціонування особи КНП "Слобожанська лікарня" № 144/25/1193/В, вбачається, що [PERSON] , який має ІІ групу інвалідності, встановлено програму реабілітації (а. с. 51, 52). Відповідно до статті 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання та право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Згідно статті 16 ЦК України, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: визнання права, примусове виконання обов`язку в натурі, визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб. Статтею 23 ЦК України передбачене право особи на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає: 1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; 2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; 3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; 4) у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Якщо інше не встановлено законом, моральна шкода відшкодовується грошовими коштами, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування. Моральна шкода відшкодовується одноразово, якщо інше не встановлено договором або законом. Згідно ст. 319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. При здійсненні своїх прав та виконанні обов`язків власник зобов`язаний додержуватися моральних засад суспільства. Усім власникам забезпечуються рівні умови здійснення своїх прав. Власність зобов`язує. Власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію та природні якості землі. Держава не втручається у здійснення власником права власності. Діяльність власника може бути обмежена чи припинена або власника може бути зобов`язано допустити до користування його майном інших осіб лише у випадках і в порядку, встановлених законом. Особливості здійснення права власності на культурні цінності встановлюються законом. Відповідно до ч. 3 ст. 386 ЦК України власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової та моральної шкоди. Відповідно до ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Відповідно до ч. 1 ст. 1167 ЦК України, моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини. Позивачем доведено факт спричинення з вини [PERSON] матеріальної шкоди на суму 39\~593 грн 00 коп. Також, документально підтверджені витрати на експертну оцінку матеріального збитку на суму 15\~266 грн 88 коп. Визначаючи розмір компенсації, що підлягає стягненню на користь позивача в якості відшкодування моральної шкоди, суд взяв до уваги конкретні обставини справи, незручності, яких зазнав позивач у зв`язку з пошкодженням його майна, ступінь вимушеного порушення нормального укладу життя та необхідність докладання для його організації додаткових зусиль. Виходячи із суті позовних вимог, засад розумності і справедливості, визнання у повному обсязі вимог щодо відшкодування матеріальної шкоди та часткового визнання вимоги про відшкодування моральної шкоди відповідачем, суд вважає, що позовні вимоги про відшкодування моральної шкоди підлягають частковому задоволенню на суму 5\~000 грн 00 коп. З приводу розподілу судових витрат суд зазначає наступне. У частині другій статті 137 ЦПК України визначено, що за результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат. У частині третій статті 12 та частині першій статті 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. У частині восьмій статті 141 ЦПК України визначено, що розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву. На підтвердження понесених витрат на професійну правничу допомогу надано копії: договору про надання правничої допомоги від 18.07.2025, додаткового договору, актів № 1, 2, прийому-передачі послуг з надання правничої допомоги від 25.07.2025, від 21.08.2025, платіжних інструкцій від 21.07.2025, ордер на надання правничої допомоги Серія АХ №\~1275937 (а. с. 31-38, 59, 60). Зменшення суми судових витрат на професійну правничу допомогу, що підлягають розподілу між сторонами, можливе виключно на підставі клопотання іншої сторони із обґрунтуванням недотримання вимог щодо співмірності витрат із складністю справи, обсягом і часом виконання робіт. На це вказав Касаційний цивільний суд Верховного Суду у постанові від 13 березня 2025 року по справі №275/150/22. Позивачем доведено понесені витрати на правову допомогу, на суму 6 000 грн 00 коп., що є співмірним з розглядом цієї справи. Згідно зі ст. 141 ЦПК України з відповідача належить стягнути на користь позивача витрати по сплаті судового збору та витрати на правничу допомогу пропорційно до задоволеної частини позовних вимог.

Outcome: partial