Jurisdiction: civil
Date: 2025-09-08 00:00:00

До Вінницького міського суду Вінницької області через свого представника адвоката Піпко Андрія Миколайовича звернувся [PERSON] з позовом до [PERSON] , [PERSON] , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору [PERSON] про витребування з чужого незаконного володіння житлової квартири, визнання недійсним договору іпотеки. Позовні вимоги мотивовані тим, що 29.08.2001 позивач придбав в [PERSON] , який діяв від свого імені та від імені неповнолітнього сина [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] квартиру [ADDRESS] , загальною площею 89,2 кв.м., житловою площею 47,1 кв.м. В 2024 році [PERSON] маючи намір відчужити спірну квартиру звернувся до нотаріуса, який повідомив позивача про те, що дане нерухоме майно було переоформлене за договором купівлі-продажу на іншу, невідому позивачу особу [PERSON] . [PERSON] не користувалась спірною квартирою та не здійснювала її утримання, не переоформлювала на себе особові рахунки та не оплачувала комунальні послуг і взагалі там ніколи не проживала. Позивач не мав жодних цивільного-правових та будь-яких інших відносин із [PERSON] 02.04.2024 [PERSON] звернувся до СД Вінницького РУП ГУНП у Вінницькій області із заявою про вчинення злочину по факту підроблення невідомими особами договору купівлі-продажу спірної квартири. За наслідком звернення позивача до органів поліції було зареєстровано кримінальне провадження № 12024025010000137, про що 02.04.2024 внесено відповідні відомості у Єдиний реєстр досудових розслідувань. З допомогою органів слідства Національної поліції України, 03.04.2024 позивачу стало відомо, що спірна квартира, яка належить йому на праві власності стала предметом іпотеки на підставі договору іпотеки від 28.12.2018, що був посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Змисловською Т.В, номер запису в реєстрі № 2408, за яким [PERSON] в якості Іпотекодавця передала [PERSON] в якості Іпотекодержателя квартиру [ADDRESS] , загальною площею 89,2 кв.м., житловою площею 47,1 кв.м. Таким чином, спірна квартира вибула з володіння власника, яким являється [PERSON] неправомірно та поза його волею 14.03.2025. Позивач зазначає, що предметом іпотеки стала також квартира [ADDRESS] , загальною площею 121,50 кв.м, жилою площею 57.60 кв.м, яка належить на праві власності [PERSON] , який в свою чергу також є потерпілим від злочину - шахрайства, як і [PERSON] . Як наслідок [PERSON] звернувся до Оболонського районного суду м. Києва із позовною заявою про витребування з чужого незаконного володіння квартири та визнання недійсним договору іпотеки, тобто з аналогічним вимогами, що і в даній позовній заяві. Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва у справі № 756/384724 від 28.03.2024 прийнято позовну заяву [PERSON] до [PERSON] та [PERSON] про витребування майна з чужого незаконного володіння та визнання недійсним договору іпотеки до розгляду та відкрито загальне позовне провадження. Враховуючи вказані обставини, [PERSON] підлягає залученню до участі у справі в якості третьої особи на стороні відповідача, адже рішення суду у даній справі впливає на його права та обов`язки щодо розпорядження належного йому майна, яке також є предметом договору іпотеки від 28.12.2018. Таким чином позивач вважає, що спірна квартира підлягає витребуванню на користь [PERSON] з чужого незаконного володіння [PERSON] , а договір іпотеки від 28.12.2018, посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Змисловською Т.В. слід визнати недійсним. Ухвалою Вінницького міського суду Вінницької області від 20.05.2024 забезпечено позов шляхом накладення арешту на квартиру, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] . Ухвалою Вінницького міського суду Вінницької області від 21.06.2024 відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження, витребувано ряд доказів. Окрім того відповідачам було надано строк для подання відзиву на позовну заяву. Ухвалою Вінницького міського суду Вінницької області від 14.11.2024 призначено почеркознавчу експертизу. 26.12.2024 на адресу суду надійшли матеріали цивільної справи № 127/16826/24 та клопотання експерта про надання додаткових матеріалів. Ухвалою Вінницького міського суду Вінницької області від 13.01.2025 поновлено провадження у справі. Ухвалою Вінницького міського суду Вінницької області від 31.01.2025 відмовлено в проведенні судового засідання в режимі відеоконференції. Ухвалою Вінницького міського суду Вінницької області від 04.02.2025 задоволено клопотання про розгляд справи в режимі відеоконференції. Ухвалою Вінницького міського суду Вінницької області від 04.02.2025 витребувано в [PERSON] оригінал договору купівлі-продажу квартири [ADDRESS] . В ДП «НАІС», як держателя (адміністратора) ДРРП матеріали реєстраційної справи та зокрема договір купівлі-продажу квартири [ADDRESS] . 13.02.2025 надійшло повідомлення від Вінницького науково-дослідного експертно-криміналістичного центру при МВС України про неможливість проведення судової експертизи. 04.03.2025 від представника третьої особи [PERSON] адвоката Грабового О.А. надійшла заява, зі змісту якої вбачається, що [PERSON] звернувся до Оболонського районного суду м. Києва із позовною заявою про витребування з чужого незаконного володіння квартири та визнання недійсним договору іпотеки, тобто з аналогічним вимогами, що і в нашій справі. На сьогодні є таким, що набрало законної сили рішення Оболонського районного суду м. Києва у справі № 756/3847/24 з позовною заявою [PERSON] до [PERSON] та [PERSON] про витребування майна з чужого незаконного володіння та визнання недійсним договору іпотеки до розгляду та відкрито загальне позовне провадження. Під час розгляду справи встановлено, що нотаріусам, які посвідчували спірні угоди [PERSON] та [PERSON] , за неодноразові порушення вимог чинного законодавства при вчиненні нотаріальних дій анульовані свідоцтва про право здійснювати нотаріальну діяльність Також із відповіді Київського державного нотаріального архіву, яка надана на запит [PERSON] стало відомо, що [PERSON] не передав документи нотаріального діловодства та архіву на державне відповідальне архівне зберігання Київського державного нотаріального архіву. Ухвалою Вінницького міського суду Вінницької області від 13.05.2025 витребувано в КП «ВМБТІ» інформацію та документи про реєстрацію права власності на квартиру [ADDRESS] станом на 14.03.2005. Ухвалою Вінницького міського суду Вінницької області від 06.08.2025 підготовче провадження у справі закрито та призначено справу до судового розгляду. В судовому засіданні представник позивача адвокат Мельничук І.В. підтримала заявлені позовні вимоги у повному обсязі, не заперечувала щодо ухвалення заочного рішення. Відповідачі в судове засідання не з`явились, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялись належним чином шляхом розміщення оголошення-повідомлення на офіційному веб-порталі судової влади України, а також шляхом направлення кореспонденції за останньою відомою адресою, однак як вбачається з інформаційного листа відділення Укрпошти не функціонує (а.с. 90, т. 1). Відзив на позовну заяву відповідачами не подавався. Третя особа [PERSON] в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином. Вислухавши представника позивача, дослідивши матеріали справи, оцінивши докази в їх сукупності, суд дійшов наступного висновку. Статтею 328 ЦК України передбачено, що право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом. Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 2 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» державна реєстрація речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень - офіційне визнання і підтвердження державою фактів набуття, зміни або припинення речових прав на нерухоме майно, обтяжень таких прав шляхом внесення відповідних відомостей до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно. Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» загальними засадами державної реєстрації прав є, серед іншого, гарантування державою об`єктивності, достовірності та повноти відомостей про зареєстровані права на нерухоме майно та їх обтяження. За ч. 4 ст. 18 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» державній реєстрації підлягають виключно заявлені речові права на нерухоме майно та їх обтяження, за умови їх відповідності законодавству і поданим/отриманим документам. Згідно із ч. 1 ст. 22 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» документи, що подаються для державної реєстрації прав, повинні відповідати вимогам, встановленим цим Законом та іншими нормативно-правовими актами. За пунктом 1 ч. 1 ст. 27 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» державна реєстрація права власності та інших речових прав проводиться на підставі укладеного в установленому законом порядку договору. Відповідно до ст. 11 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» державний реєстратор самостійно приймає рішення за результатом розгляду заяв у сфері державної реєстрації прав. Судом встановлено, відповідно до договору-купівлі продажу квартири від 29.08.2001 [PERSON] придбав в [PERSON] , який діє від свого імені та від імені неповнолітнього сина [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] квартиру за номером [ADDRESS] . Договір посвідчено приватним нотаріусом Вінницького міського нотаріального округу Ковальовою В.М. та зареєстровано в реєстрі за №1722 (а.с. 20, т. 1). 14.03.2005 [PERSON] , [PERSON] , та Товарна біржа «Київська біржа нерухомості «ДЖІ-АЙ-ПІ» уклали договір-купівлі продажу квартири, який посвідчено приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Федоришиним О.П., та зареєстровано в реєстрі за № 4113. З договору слідує що [PERSON] зобов`язується передати майно у власність [PERSON] , а [PERSON] зобов`язується прийняти майно і сплатити за нього обговорену грошову суму, а Біржа зобов`язується засвідчити правильність проведеного аукціону з реалізації нерухомого майна та справжність протоколу Аукціонних торгів. Квартира [ADDRESS] (а.с. 143, т. 1). 19.12.2007 [PERSON] та [PERSON] уклали договір-купівлі продажу квартири, який посвідчено приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Федоришиним О.П. та зареєстровано в реєстрі за №19275. В договорі зазначено що [PERSON] продав [PERSON] квартиру за [ADDRESS] (а.с. 111, т. 1). 28.12.2018 [PERSON] (позикодавець) та [PERSON] (позичальник) уклали договір позики, який посвідчено приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Змисловською Т.В. та зареєстровано в реєстрі за №2407. Зі змісту договору слідує, що позикодавець передав позичальнику у власність грошові кошти в 4 375 000,00 грн, а позичальник прийняв їх у позику (а.с. 105, т. 1). 28.12.2018 [PERSON] (іпотекодержатель) та [PERSON] (іпотекодавець) уклали договір іпотеки, який посвідчено приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Змисловською Т.В. та зареєстровано в реєстрі за №2408. Зі змісту договору вбачається, іпотекодавець на забезпечення своєчасного та повного виконання своїх зобов`язань за договором позики передає в іпотеку іпотекодержателю наступне нерухоме майно: - квартиру номер [ADDRESS] ; - квартиру номер [ADDRESS] . Вищевказаний предмет іпотеки належить іпотекодавцю майно 2 на підставі Договору купівлі-продажу квартири, посвідченого Федоришиним О.П., приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округ, 14.03.2005, зареєстрованого в реєстрі за №4113 (а.с. 24-26, т. 1). 02.04.2024 зареєстровано кримінальне провадження №12024025010000137 та внесено відомості до ЄРДР за ч. 1, ст. 358 КК. Зі змісту вбачається, що до СД Вінницького РУП ГУНП у Вінницькій області надійшло звернення адвоката Татаржинського М.В., який діє в інтересах [PERSON] по факту підроблення невідомими особами договору купівлі-продажу квартири розташованої за адресою: [ADDRESS] (а.с. 23, т. 1). Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва у справі № 756/384724 від 28.03.2024 прийнято позовну заяву [PERSON] до [PERSON] та [PERSON] про витребування майна з чужого незаконного володіння та визнання недійсним договору іпотеки до розгляду та відкрито загальне позовне провадження (ухвала, надана представником позивача знеособлена, перевірена судом в ЄДРСР (а.с. 27, т. 1). На виконання вимог ухвали суду ТОВ «ЖЕО» надало інформацію з якої вбачається, що особовий рахунок, закріплений за квартирою [ADDRESS] не відкривався. Звернень від [PERSON] не надходило. В товариства відсутні дані платника щодо оплати за послугу з управління багатоквартирним будинком. Разом з тим, ТОВ «ЖЕО» надало оборотно-сальдову відомість, з якої слідує що за адресою: [ADDRESS] , відкрито особовий рахунок [NUMBER] на ім`я [PERSON] (а.с. 92-94, т. 1). З довідки №4 920 від 15.07.2024, наданої ТОВ «ЖЕО» слідує, що за адресою: [ADDRESS] , зареєстровані: [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] (а.с. 95, т. 1). Згідно довідки №247 від 17.07.2024, виданої ТОВ «ЖЕО» заборгованість станом на 01.06.2024 за послугу управління будинком за адресою: [ADDRESS] відсутня (а.с. 96, т. 1). На виконання вимог ухвали державним нотаріусом Київського державного нотаріального архіву Гуль Л.О. надано оригінал Договору іпотеки та документи на підставі яких його було посвідчено (а.с. 101- 198, т. 1) 06.11.2018 надало інформацію на запит Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Змисловської Т.В. зі змісту якого вбачається, 21.03.2015 на замовлення [PERSON] було виготовлено технічний паспорт на квартиру [ADDRESS] (а.с.146, т. 1). На виконання вимог ухвали державним нотаріусом Київського державного нотаріального архіву Гуль Л.О. надано інформації з якої вбачається, що станом на 30.09.2024 приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Федоришин О.П. не передав документи нотаріального діловодства та архіву на державне зберігання до Київського державного нотаріального архіву (а.с. 2, т. 2). 26.12.2024 на адресу суду надійшло клопотання експерта №СЕ-19/102-24/25312-ПЧ, зі змісту якого встановлено, що для вирішення запитання про призначення почеркознавчої експертизи необхідно надати оригінал досліджуваного документу, а саме: договір купівлі-продажу квартири [ADDRESS] , посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Федоришиним О.П. 14.03.2005; - вільних зразків підпису [PERSON] , надання експериментальних зразків почерку [PERSON] . У разі незадоволення клопотання експерта, ухвала від 14.11.2024 про призначення судової почеркознавчої експертизи буде виконана повідомленням про неможливість проведення судової експертизи. (а.с. 9, т. 2). Рішенням Оболонського районного суду м. Києва (справа №756/3847/24) від 15.01.2025 позов [PERSON] до [PERSON] , [PERSON] про витребування майна з чужого незаконного володіння та визнання іпотеки задоволено (а.с. 67-69, т. 2). На виконання вимог ухвали суду ДП «НАІС» надало інформації з якої вбачається, що матеріали реєстраційної справи, а також договір купівлі-продажу квартири [ADDRESS] , посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Федоришиним О.П. 14.03.2005, зареєстрованого в реєстрі №4113 відсутня в Державному реєстрі прав та в реєстр прав власності на нерухоме майно, який на сьогодні разом з Єдиним реєстром заборон відчуження об`єктів нерухомого майна та Державним реєстром іпотек є невід`ємною архівною складовою Державного реєстру прав з 01.01.2013 (а.с. 82-83, т. 2). На виконання вимог ухвали суду надійшла відповідь з КП «ВМБТІ» з якої слідує, що згідно матеріалів інвентаризаційної справи №58793 на квартиру [ADDRESS] Комунальне підприємство «Вінницьке обласне об`єднане бюро технічної інвентаризації» 06.09.2001 проводило державну реєстрацію прав на підставі договору купівлі-продажу квартири посвідченого Ковальовою В.М., приватним нотаріусом Вінницького міського нотаріального округу 29.09.2001 за р. №1722. Станом на 29.12.2012 за [PERSON] зареєстровано на праві приватної власності квартиру [ADDRESS] в цілому на підставі договору купівлі-продажу квартири посвідченого Ковальовою В.М., приватним нотаріусом Вінницького міського нотаріального округу 29.09.2001 за р. №1722. Відтак відомостями про перереєстрацію права власності за іншими особами підприємство не володіє (а.с. 119, т. 2). Судом встановлено та підтверджується матеріалами справи, що нотаріус Змисловська Т.В. для посвідчення договору зверталася до КП «ВМБТІ» і отримала відповідь від 06.11.2018 №8399, за якою нотаріусу повідомлено, що згідно з матеріалів інвентаризаційної справи № 58793 на квартиру [ADDRESS] станом на 29.12.2012 за [PERSON] зареєстровано на праві приватної власності квартиру в цілому і на підставі договору купівлі-продажу квартири (а.с. 145, т. 1). Незважаючи на вказану відповідь, нотаріус Змисловська Т.В. посвідчила оспорюваний договір іпотеки та внесла в нього відомості про те, що квартира належить Іпотекодавцю [PERSON] (п. 1.4.1 договору Іпотеки від 28.12.2018). Більше того, нотаріусам, які посвідчували спірні угоди [PERSON] та [PERSON] анульовані свідоцтва про право здійснювати нотаріальну діяльність, в тому числі за неодноразові порушення вимог чинного законодавства при вчиненні нотаріальних дій (підтверджується відповідями ЦМУ МЮ м. Київ (а.с. 65-66, т. 2). Ухвалою Вінницького міського суду Вінницької області від 14.11.2024 призначено судову почеркознавчу експертизу, з метою призначення у даній справі судової почеркознавчої експертизи було витребувано у відповідача [PERSON] оригінал договору купівлі-продажу квартири [ADDRESS] , загальною площею 89,2 кв. м., житловою площею 47,1 кв. м., посвідченого Федоришиним О.П., приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу, 14.03.2005 року, зареєстрованого в реєстрі за № 4113. Однак відповідачем не було надано вищезазначений договір, у зв`язку з чим експертиза не була проведена. Частиною 10 ст. 84 ЦПК України передбачено що у разі неподання учасником справи з неповажних причин або без повідомлення причин доказів, витребуваних судом, суд залежно від того, яка особа ухиляється від їх подання, а також яке значення мають ці докази, може визнати обставину, для з`ясування якої витребовувався доказ, або відмовити у його визнанні, або може здійснити розгляд справи за наявними в ній доказами, або, у разі неподання таких доказів позивачем, - також залишити позовну заяву без розгляду. Суд звертає увагу, що положеннями п. 1.1 Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 08 жовтня 1998 року №53/5, для проведення почеркознавчих досліджень рукописних записів та підписів надаються оригінали документів. З наведеного вбачається, що об`єктом дослідження почеркознавчої експертизи є оригінал документу (договір купівлі-продажу), а тому його не надання унеможливлює проведення судом по справі судової почеркознавчої експертизи. Відповідно до ст. 109 ЦПК України, у разі ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні. Отже, суд приймає до уваги в якості належного, допустимого, достовірного та достатнього доказу повідомлення спеціаліста про неможливість проведення судової експертизи №СЕ-19/102-24/25312-ПЧ від 10.02.2025, який не спростований іншими доказами у справі. Відповідно до ч. 3 ст. 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно з ч. 1 ст. 76 Цивільного процесуального кодексу України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Відповідно до ч. 1-4 ст. 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування. Згідно з ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Виходячи з вимог цивільного процесуального законодавства, позивач повинен подати належні та допустимі докази на підтвердження тих обставин, про які вказує у позовній заяві, а відповідач на спростування вказаних обставин і, на підставі яких суд в подальшому встановить наявність підстав для задоволення чи відмови у задоволенні позову. При цьому, відповідачами не надано жодного належного та допустимого доказу на спростування позовних вимог. Згідно з частиною першою статті 316 ЦК України правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб. Власникові належать права володіння, користування та розпорядження своїм майном (стаття 317 ЦК України). Статтею 319 ЦК України визначено, що власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Відповідно до статті 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів, і вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом (стаття 328 ЦК У країни). Ці положення закону кореспондуються зі статтею 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, відповідно до якої кожна фізична або юридична особа має право вільно володіти своїм майном. Таким чином, саме власник наділений правом на відчуження та розпорядження своїм майном. Згідно із ч. 2 ст. 203 ЦК України, особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності. Відповідно до ч. 1 ст. 215 ЦК України, підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п`ятою та шостою статті 203 цього Кодексу. Таким чином, судом встановлено, що договір купівлі-продажу квартири від 14.03.2005, від імені [PERSON] із [PERSON] , посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Федоришиним О.П. оформлений без підтверджуючих актуальних правовстановлюючих документів в порушення процедури та поза волею дійсного власника [PERSON] , а отже [PERSON] не набула необхідного обсягу цивільної дієздатності щодо розпорядження майном і не мала права розпоряджатись квартирою [ADDRESS] , зокрема, шляхом укладення договору іпотеки від 28.12.2018 року за яким передала [PERSON] вказану квартиру у якості забезпечення за договором позики. З огляду на зазначене державна реєстрація права власності на квартиру [ADDRESS] проведена за [PERSON] приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Змисловською Т.В. на підставі недійсного правочину, відповідно договір іпотеки від 28.12.2018 року укладений між [PERSON] в якості Іпотекодавця та [PERSON] у якості іпотекодержателя не міг бути належною правовою підставою для реєстрації обтяження на квартиру [ADDRESS] , оскільки він суперечить вимогам ЦК України та його укладено особою, яка не була правомірним власником зазначеного майна. Статтею 377 ЦК України передбачено, що власник має право витребувати своє майно від особи, яка незаконно, без відповідної правової підстави заволоділа ним. Згідно зі статтею 387 ЦК України власник має необмежене право витребувати майно із чужого незаконного володіння. Цивільним кодексом України передбачено такий спосіб захисту порушених прав як віндикація. Віндикація - це витребування своєї речі неволодіючим власником від володіючого невласника. Це передбачений законом основний речово-правовий спосіб захисту цивільних прав та інтересів власника майна чи особи, що має речове право на майно (титульного володільця), який полягає у відновленні становища, що існувало до порушення, шляхом повернення об`єкта права власності у володіння власника (титульного володільця) з метою відновлення права використання власником усього комплексу його правомочностей. Майно може бути витребувано від особи, яка не є стороною недійсного правочину, шляхом подання віндикаційного позову, зокрема від добросовісного набувача - з підстав, передбачених частиною першою статті 388 ЦК України. Витребування майна шляхом віндикації застосовується до відносин речово-правового характеру, зокрема якщо між власником (законним володільцем) і володільцем майна немає договірних відносин і майно перебуває у володільця не на підставі укладеного з власником договору. Право власника на витребування майна від добросовісного набувача на підставі частини першої статті 388 ЦК України залежить від того, в який спосіб майно вибуло з його володіння. Ця норма передбачає вичерпне коло підстав, коли за власником зберігається право на витребування свого майна від добросовісного набувача. Однією з таких підстав є вибуття майна з володіння власника або особи, якій він передав майно, не з їхньої волі іншим шляхом. Оскільки квартира [ADDRESS] вибула із володіння [PERSON] на користь [PERSON] поза його волею на відчуження, це є підставою для витребування квартири на його користь. Беручи до уваги такі чинники як справедливість і розумність в рамках застосування принципу верховенства права, повно та всебічно дослідивши обставини справи, оцінивши зібрані докази кожен окремо та у їх сукупності, на підставі вказаних норм закону суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог у повному обсязі. Відповідно до ст. 133, 141 ЦПК України, суд уважає необхідним стягнути на користь [PERSON] із кожного з відповідачів судовий збір рівними частинами. На підставі вищевикладеного та

Outcome: approved