Jurisdiction: civil
Date: 2025-09-02 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулася до суду з позовом до відповідача Ясинуватської міської ради Донецької області та просить суд визнати за нею право власності на квартиру, розташовану за адресою: [ADDRESS] , загальною площею 39,1 кв.м., житловою площею 25,5 кв.м., 1 / 4 частина якої успадкована в порядку спадкування за законом після смерті [PERSON] , [INFO] , померлої [INFO] , та 3/4 частини якої успадкована в порядку спадкування за законом після смерті [PERSON] , [INFO] , померлого [INFO] . В обґрунтування вимог позивачем зазначено, що [INFO] в м. Ясинувата Донецької області померла її мати [PERSON] . На момент смерті мати була зареєстрована та проживала за адресою: [ADDRESS] , разом з її (позивачкою) батьком [PERSON] , який помер [INFO] . У зв`язку з тимчасовою окупацією з 2014 року м. Ясинувата Донецької області, 06.01.2022 вона звернулась до приватного нотаріуса Маріупольського району Донецької області із заявами про прийняття спадщини , внаслідок чого приватним нотаріусом були заведені спадкова справа № 3/2022 та спадкова справа № 4/2022. Однак у зв`язку з початком повномасштабного вторгнення у лютому 2022 року, вона була змушена покинути територію м. Маріуполя та втратила зв`язок з приватним нотаріусом, не встигнувши завершити спадкування та отримати свідоцтва про право власності на спадщину. З відповіді Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) вона дізналась про зупинення 01.08.2022 нотаріусом за місцем заведення спадкових справ своєї діяльності, при чому документи нотаріального діловодства та архіву приватний нотаріус не передавала. Спадщина, яка відкрилася після смерті її батьків, складається з квартири за адресою: [ADDRESS] , що належала батькам на праві спільної сумісної власності згідно свідоцтва про право власності на житло, виданого Комісією по приватизації державного житлового фонду виконкому Ясинуватської міської ради за № 8/3 від 09 березня 1999 року. Зазначила, що право на вступ у спадщину після смерті матері мали вона, позивач у справі, інша донька померлої [PERSON] та чоловік померлої [PERSON] , як спадкоємці першої черги. Право на вступ у спадщину після смерті батька [PERSON] отримали вона та інша донька померлого [PERSON] . Сестра [PERSON] відмовилась від прийняття спадщини після смерті батьків на її , позивача, користь. Тому з метою захисту спадкових прав, просить вимоги задовольнити. Ухвалою суду\~від 06\~березня 2025\~року прийнято\~до розгляду\~позовну заяву\~та відкрито провадження у справі, розгляд справи ухвалено проводити за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче судове засідання у справі. Ухвалою суду від 31 07 2025 року закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до судового розгляду по суті. Установлено загальний порядок з`ясування обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, та загальний порядок дослідження доказів, якими вони обґрунтовуються. У судове засідання сторони не з`явилися. Згідно поданої до суду заяви, представник позивача адвокат Чекменьов Д.М. просить проводити розгляд справи за його та позивача відсутності, на вимогах наполягає. Представник відповідача Ясинуватської міської ради Донецької області про дату, час та місце розгляду справи повідомлений у порядку, встановленому статтею 128 ЦПК України, відзиву не подано. Згідно частини восьмої статті 178 ЦПК України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами. Відповідно до частини другої статті 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі якщо відповідно до положень цього кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, дослідивши матеріали справи, дійшов до таких висновків. Як установлено судом та підтверджується письмовими доказами, на підставі свідоцтва про право власності на житло виданого Комісією по приватизації державного житлового фонду виконкому Ясинуватської міської ради за № 8/3 від 09 березня 1999 року, [PERSON] та [PERSON] на праві спільної сумісної власності належало житлове приміщення за адресою: [ADDRESS] , загальною площею 39,1 кв.м.. [INFO] померла [PERSON] . [INFO] помер [PERSON] . Згідно наданої до суду копії свідоцтва про народження [PERSON] , [INFO] , її батьками зазначені [PERSON] та [PERSON] . При укладенні шлюбу 08 грудня 1990 року, [PERSON] змінила дошлюбне прізвище на шлюбне « [PERSON] », що підтверджується копією свідоцтва про укладення шлюбу позивачки. Крім неї, згідно наданої копії свідоцтва про народження, [PERSON] та [PERSON] є батьками [PERSON] , [INFO] . Позивач [PERSON] як спадкоємець першої черги, звернулась у 2022 році до приватного нотаріуса Маріупольського районного нотаріального округу Донецької області Ляшенко В.Г. із заявами про прийняття спадщини після смерті батьків, у зв`язку з чим приватним нотаріусом було заведено спадкові справи № 4/2022 та № 3/2022, однак приватний нотаріус Ляшенко В.Г. припинила свою нотаріальну діяльність. Указане підтверджується повідомленням державного нотаріуса Першої Фастівської державної нотаріальної контори від 17.03.2025, наданої на виконання ухвали суду від 06.03.2025, та інформаційними довідками зі Спадкового реєстру. Згідно довідки № 5238 виданої директором МУП АГЯ «ЖЕК» від 06.09.2024, за адресою: [ADDRESS] , з 30.03.1979 по день смерті [INFO] проживала та була зареєстрована [PERSON] , [INFO] . На момент смерті за однією з нею адресою був зареєстрований та проживав її чоловік [PERSON] . Відомості про інших осіб відсутні. Згідно довідки № 5255 виданої директором МУП АГЯ «ЖЕК» від 06.09.2024, за адресою: [ADDRESS] , з 30.03.1979 по день смерті [INFO] проживав та був зареєстрований [PERSON] , [INFO] . Відомості про інших осіб відсутні. Згідно частини 3 статті 1268 ЦК України, спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270\~цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Отже, статтями 1268 та 1269 ЦК України презюмується, що у разі, коли спадкоємець постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, то він вважається таким, що прийняв спадщину, якщо він не заявив про відмову від неї протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу. Тобто,\~дії,\~які свідчать\~про прийняття\~спадщини спадкоємцем,\~чітко визначені у\~частинах третій,\~четвертій статті\~1268,\~статтях 1269,\~1270\~ЦК України,\~про що\~також наголошено\~Верховним Судом\~у постанові\~22\~вересня 2021\~року у справі N 227/3750/19 (провадження N 61-16069св20). Пунктом 12\~Пленуму Верховного\~Суду України\~«Про судову\~практику у\~справах про\~спадкування» від\~30.05.2008\~№ 7\~роз`яснено,\~що у разі смерті співвласника приватизованого будинку (квартири) частки кожного із співвласників у праві спільної власності є рівними, якщо інше не було встановлено договором між ними (частина друга статті 370, частина друга статті 372 ЦК). Частка померлого співвласника не може бути змінена за рішенням суду. Для оформлення права на спадщину закон не вимагає рішення суду про визначення частки спадкодавця. Розглядаючи спори, пов`язані зі спадкуванням частки в праві спільної сумісної власності, необхідно звертати увагу на те, що згідно зі статтею 368 ЦК спільною сумісною власністю є не лише майно, набуте подружжям за час шлюбу, якщо інше не встановлено договором або законом, а й майно, набуте в результаті спільної праці та за спільні грошові кошти членів сім`ї, якщо інше не встановлено договором, укладеним у письмовій формі. Згідно частини першої, четвертої статті 71 ЗУ «Про нотаріат» у разі смерті одного з подружжя (колишнього з подружжя) свідоцтво про право власності на частку в їхньому спільному майні видається нотаріусом на підставі письмової заяви другого з подружжя (колишнього з подружжя) з наступним повідомленням спадкоємців померлого, які прийняли спадщину. Таке свідоцтво може бути видано на половину спільного майна. Свідоцтво про право власності на частку в спільному майні подружжя у разі смерті другого з подружжя видається за умови подання документів, що підтверджують право власності на таке майно, або за наявності державної реєстрації права власності на таке майно у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно. Згідно з підпунктом 4.21 пункту 4 глави 10 розділу II Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженому Наказ Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року № 296/5, при оформленні спадщини як за законом, так і за заповітом нотаріус у випадках, коли із документа, що посвідчує право власності, вбачається, що майно може бути спільною сумісною власністю подружжя, повинен з`ясувати, чи є у спадкодавця той з подружжя, який його пережив і який має право на 1/2 частку в спільному майні подружжя. За наявності другого з подружжя нотаріус видає йому свідоцтво про право власності на частку в спільному майні подружжя. Видача свідоцтва про право на спадщину спадкоємцям, які прийняли спадщину, строком не обмежена. Якщо спадкоємців декілька, то кожному із них видається окреме свідоцтво про право на спадщину із зазначенням його частки. Свідоцтво про право на спадщину оформляється в двох примірниках, один з яких залишається в матеріалах спадкової справи. Після смерті одного із подружжя, відкривається спадщина тільки на майно, яке належало спадкодавцю особисто, відповідно частка іншого із подружжя у об`єкті, який є спільним сумісним майно, не входить до складу спадщини. Отже, той з подружжя, хто є живим, реалізуючи свої права як спадкоємець, має право подати заяву про прийняття спадщини (чи відмови у її прийнятті), а також заяву про видачу свідоцтва про право на частку в спільному майні подружжя. За таких обставин, суд вважає, що за життя [PERSON] прийняв спадщину після смерті своєї дружини [PERSON] , а отже набув право власності на спадкову масу у вигляді 1/ 2 частки квартири за адресою: [ADDRESS] , решта 1/ 2 частки йому належали на праві власності як на частку в спільному майні подружжя. У статті 2 Закону України «Про доступ до судових рішень» зазначено, що кожен має право на доступ до судових рішень у порядку, визначеному цим Законом. Судові рішення є відкритими та підлягають оприлюдненню в електронній формі не пізніше наступного дня після їх виготовлення і підписання, крім ухвал про арешт майна та тимчасовий доступ до речей та документів у кримінальних провадженнях, які підлягають оприлюдненню не раніше дня їх звернення до виконання. Згідно з частиною третьою статті 6 Закону України «Про доступ до судових рішень» суд при здійсненні судочинства може використовувати лише текст судового рішення, який опубліковано офіційно або внесено до Реєстру. З наведеного вбачається, що суд не позбавлений можливості самостійно перевірити відомості, що містяться в Єдиному державному реєстрі судових рішень та є відкритими, про що також викладено у постанові Верховного Суду від 23 березня 2021 року у справі № 910/3191/20. На підставі частини 7 статті 81 ЦПК України судом здійснено пошук в Єдиному державному реєстрі судових рішень стосовно викладених у тексті позовної заяви обставин. Так, рішенням Дружківського міського суду Донецької області від 10 листопада 2021 року у справі № 229/4290/21 визначено [PERSON] додатковий строк у 03 (три) місяці з дати набрання чинності рішення суду для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , [INFO] , померлої [INFO] . Рішенням Дружківського міського суду Донецької області від 10 листопада 2021 року у справі № 229/4289/21визначено [PERSON] додатковий строк у 03 (три) місяці з дати набрання чинності рішення суду для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , [INFO] , померлого [INFO] . Відповідно до\~частини першої\~статті 1297\~ЦК України\~спадкоємець,\~який прийняв\~спадщину,\~у складі\~якої є\~нерухоме майно,\~зобов`язаний\~звернутися за\~видачею йому\~свідоцтва про\~право на\~спадщину на\~нерухоме майно\~до нотаріуса,\~який відповідно\~до вимог\~статті\~68\~Закону України\~"Про\~нотаріат"\~при видачі\~свідоцтва про\~право на\~спадщину за\~законом перевіряє\~факт смерті\~спадкодавця,\~час і\~місце відкриття\~спадщини,\~наявність підстав\~для закликання\~до спадкоємства\~за законом\~осіб,\~які подали\~заяву про\~видачу свідоцтва та склад спадкового майна. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину, особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження. Визнання права власності на спадкове майно в судовому порядку є винятковим способом захисту, що має застосовуватися, якщо існують перешкоди для оформлення у нотаріальному порядку (постанова Верховного Суду від 22 вересня 2021 року у справі N 227/3750/19 (провадження N 61-16069св20). Таким чином, ураховуючи факт відсутності інших спадкоємців за законом та заповітом на спадкове майно після смерті [PERSON] , померлого [NUMBER] , який фактично прийняв спадщину у виді 1/ 2 частки спірної квартири після смерті своєї дружини [PERSON] , померлої [INFO] , з огляду на відмову нотаріуса\~в оформленні\~права на\~спадщину та наявність обґрунтованих перешкод для оформлення у нотаріальному порядку, суд вважає можливим задовольнити заявлені вимоги. Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (частина перша статті 2 ЦПК України). Згідно статті 89 ЦПК України, виключне право оцінки доказів належить суду, який має оцінювати докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Ураховуючи, що цивільне судочинство згідно частин першої-третьої статті 12 ЦПК України здійснюється на засадах змагальності сторін та кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, так як відповідно до частини шостої статті 81 ЦПК України доказування не може ґрунтуватися на припущеннях, беручи до уваги, що обставини, на які посилається позивач, як на підстави для задоволення позову, знайшли своє підтвердження у судовому засіданні, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позову. Згідно частини першої статті 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених вимог. За відсутності вимоги, судові витрати слід залишити за позивачем.

Outcome: approved