Jurisdiction: civil
Date: 2025-08-25 00:00:00

Стислий виклад позиції сторін. Представником позивача Н. Сабадаш - адвокатом А. Фреєм через систему «Електронний суд» (документ сформований 03.07.2025) подано позовну заяву до [PERSON] (відповідач), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - Радехівський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Шептицькому районі Львівської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, про визнання недійсним шлюбу, у якій просить: визнати недійсним шлюб між [PERSON] та [PERSON] , укладений 12 грудня 2000 року, зареєстрований Виконавчим комітетом Стоянівської сільської ради Львівської області 12 грудня 2000 року про що складено відповідний актовий запис за №22, з моменту його реєстрації, тобто з 12 грудня 2000року. Анулювати шлюб, зареєстрований 12 грудня 2000 року Виконавчим комітетом Стоянівської сільської ради Львівської області між [PERSON] та [PERSON] , та анулювати актовий запис, здійснений Виконавчим комітетом Стоянівської сільської ради Львівської області за №22 від 12 грудня 2000 року. В обґрунтування своїх вимог щодо предмета спору представник позивачки покликається на те, зокрема, що 24 квітня 2004 року [PERSON] одружилася з [PERSON] (прізвище після укладення шлюбу змінено на [PERSON] ). Позивач - [PERSON] , уродженка та жителька села Стоянів Шептицького району з метою отримання документів (інформації) з державного реєстру, які підтверджують її народження та сімейний стан звернулася в Радехівський відділ ДРАЦС у Шептицькому районі Львівської області. Однак, спеціаліст відділу ДРАЦС повідомила її, що згідно відомостей, що містяться в електронному реєстрі в неї є нерозірваний шлюб, укладений 12 грудня 2000 року між нею та гр. [PERSON] та зареєстрований Виконавчим комітетом Стоянівської сільської ради Львівської області, про що 12 грудня 2000 року складено відповідний актовий запис №22. Позивач свого часу з [PERSON] в грудні 2000 року подавали заяву на реєстрацію шлюбу в Виконавчий комітет Стоянівської сільської ради Радехівського району Львівської області, однак в день реєстрації шлюбу з особистих причин вони не з`явилися до органу реєстрації актів цивільного стану, жодних документів про реєстрацію шлюбу не підписували, а відтак вважали, що шлюб укладений не був. Обставини за яких цей шлюб був укладений їй не відомі. Відповідачу також не відомі підстави та обставини за яких цей шлюб було укладено, в нього на цей час теж є своя сім`я і діти з іншою жінкою. До реєстрації шлюбу, а також з моменту реєстрації вказаного шлюбу Позивачка з [PERSON] ніколи не проживали разом, не вели спільне господарство, спільне сумісне майно у них відсутнє, а також спільних дітей у них немає. З метою уникнення юридичних непорозумінь, у зв`язку з виявленням вищезазначеного складеного актового запису про шлюб, даний актовий запис про шлюб підлягає анулюванню на підставі рішення суду, оскільки в досудовому порядку вирішити його не можливо. Заяви та клопотання, подані учасниками справи 13.07.2025 представником третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - Радехівський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Шептицькому районі Львівської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції подано на розгляд суду заяву, в якій останній просить суд розгляд справи здійснювати без його участі, позовні вимоги підтримує в повному обсязі та просить їх задовольнити(а.с.26). 14.08.2025 відповідач надіслав на розгляд суду заяву, в якій останній просить суд розгляд справи здійснювати у його відсутності, заявлені вимоги позивачки визнає у повній мірі та наполягає на їх задоволенні(а.с.27). 26.08.2025 представник позивачки подав на розгляд суду заяву про розгляд справи у його відсутності(а.с.27). Процесуальні дії у справі Ухвалою Радехівського районного суду Львівської області від 23.08.2028 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі, розгляд справи постановлено здійснювати за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання призначено на 26.08.2025 та встановлено сторонам строк на подання заяв по суті спору(а.с.22). Суд, заслухавши аргументи сторін та їх представників, з`ясувавши обставини, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог та заперечень, всебічно, повно, об`єктивно та безпосередньо дослідивши наявні у справі докази, надавши оцінку кожному доказу окремо та зібраним у справі доказам у цілому, доходить наступних висновків. Фактичні обставини, встановлені судом, з посиланням на докази, на підставі яких встановлені відповідні обставини Відповідно до витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу № 00052050004 від 27.06.2025, між [PERSON] та [PERSON] 12.12.2000 виконавчим комітетом Стоянівської сільської ради Радехівського районну Львівської області зареєстровано шлюб, актовий запис № 22. Після реєстрації шлюбу дружині присвоєно прізвище « [PERSON] »(а.с.5). Відповідно до витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу щодо підтвердження дошлюбного прізвища № 00051872002 від 18.06.2025, дошлюбне прізвище [PERSON] - [PERSON] (а.с.6). Відповідно до Свідоцтва про шлюб, виданого повторно, серії [NUMBER] від 01.04.2025, між [PERSON] та [PERSON] , 12.12.2000 зареєстровано шлюб, про що зроблено відповідний актовий запис № 22. Після реєстрації шлюбу дружині присвоєно прізвище « [PERSON] »(а.с.7). Відповідно до Свідоцтва про шлюб серії [NUMBER] від 12.03.2005, між [PERSON] та [PERSON] , 12.03.2005 зареєстровано шлюб, про що зроблено відповідний актовий запис № 152. Після реєстрації шлюбу дружині присвоєно прізвище « [PERSON] »(а.с.8). Відповідно до Свідоцтва про шлюб, серії [NUMBER] від 24.04.2004, між [PERSON] та [PERSON] , 24.04.2004 зареєстровано шлюб, про що зроблено відповідний актовий запис № 24. Після реєстрації шлюбу дружині присвоєно прізвище « [PERSON] »(а.с.9). Норми права, які застосував суд, та мотиви їх застосування До правовідносин, які виникли між сторонами, підлягають застосуванню норми Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України), Сімейного кодексу Української (далі - СК України) та Цивільного кодексу України (далі - ЦК України). Згідно з частиною першою статті 21 СК України шлюбом є сімейний союз жінки та чоловіка, зареєстрований у органі державної реєстрації актів цивільного стану. Шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка (частина перша статті 24 СК України). Відповідно до частини першої статті 34 СК України присутність нареченої та нареченого в момент реєстрації їхнього шлюбу є обов`язковою. Згідно з частиною другою статті 40 СК України шлюб визнається недійсним за рішенням суду у разі його фіктивності. Шлюб є фіктивним, якщо його укладено жінкою та чоловіком або одним із них без наміру створення сім`ї та набуття прав та обов`язків подружжя. Під час розгляду справ про визнання шлюбу недійсним судам необхідно мати на увазі, що за наявності одних підстав суд зобов`язаний, а за наявності інших суд може визнати шлюб недійсним. За рішенням суду шлюб обов`язково визнається недійсним, якщо він був зареєстрований без вільної згоди жінки або чоловіка, а також у разі його фіктивності. При вирішенні справи про визнання шлюбу недійсним суд бере до уваги, наскільки цим шлюбом порушені права та інтереси особи, тривалість спільного проживання подружжя, характер їхніх взаємин, а також інші обставини, що мають істотне значення (частина друга статті 41 СК України). У випадку встановлення фіктивності шлюбу намір визначається стосовно речей неправового характеру -бажання проживати разом, вести спільне господарство, дбати про добробут та моральний стан сім`ї тощо. Саме з речей неправового характеру, що супроводжують відносини осіб після реєстрації шлюбу, можна визначити намір осіб щодо шлюбу. Подібні висновки викладено у постанові Верховного Суду від 17 квітня 2019 року у справі № 752/2337/16-ц. Шлюб вважається фіктивним лише тоді, коли обидві сторони діяли свідомо і кожна з них не мала наміру створити сім`ю. Аналогічні висновки викладено у постанові Верховного Суду від 07 вересня 2022 року у справі № 761/11845/19, провадження № 61-10406св20. Відповідно до статті 42 СК України право на звернення до суду з позовом про визнання шлюбу недійсним мають дружина або чоловік, інші особи, права яких порушені у зв`язку з реєстрацією цього шлюбу, батьки, опікун, піклувальник дитини, опікун недієздатної особи, прокурор, орган опіки та піклування, якщо захисту потребують права та інтереси дитини, особи, яка визнана недієздатною, або особи, дієздатність, якої обмежена. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення(частина перша, друга статті 77 ЦПК України). Метою доказування є з`ясування дійсних обставин справи, обов`язок доказування покладається на сторін, суд за власною ініціативою не може збирати докази. Це положення є одним із найважливіших наслідків дії принципу змагальності у цивільному процесі. Принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи та покладає тягар доказування на сторони. Водночас цей принцип не створює для суду обов`язок вважати доведеною та встановленою обставину, про яку стверджує сторона. Таку обставину треба доказувати таким чином, аби реалізувати стандарт більшої переконливості, за яким висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається вірогіднішим, ніж протилежний (постанова Великої Палати Верховного Суду у постанові від 18 березня 2020 року у справі № 129/1033/13-ц, провадження № 14-400цс19). Стандарт доказування є важливим елементом змагального процесу. Якщо сторона не подала достатньо доказів для підтвердження певної обставини, то суд робить висновок про її недоведення. Відповідно до частини третьої статті 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно з частиною першою статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення (частини перша та друга статті 77 ЦПК України). Відповідно до частини другої статті 78 ЦПК України обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Згідно зі статтею 80 ЦПК України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Частиною першою статті 89 ЦПК України визначено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Мотивована оцінка наведених сторонами аргументів щодо наявності чи відсутності підстав для задоволення позову Відповідно до статті 24 Закону України «Про державну реєстрацію актів цивільного стану», актовий запис цивільного стану анулюється, зокрема, на підставі рішення суду. Анулювання актового запису цивільного стану проводиться відділом державної реєстрації актів цивільного стану за місцем його зберігання (частина друга статті 24 Закону України «Про державну реєстрацію актів цивільного стану»). Заява про анулювання актового запису цивільного стану подається заінтересованою особою до відповідного органу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем проживання заявника або за місцем зберігання актового запису цивільного стану, який підлягає анулюванню. Одночасно із прийняттям рішення щодо анулювання актового запису цивільного стану відповідний орган, на підставі рішення або висновку якого проводиться анулювання актового запису цивільного стану, приймає рішення щодо вилучення і повернення анульованого свідоцтва відповідному органу державної реєстрації актів цивільного стану. У разі неповернення анульованого свідоцтва інформація про його анулювання оприлюднюється на офіційному веб-сайті центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державної реєстрації актів цивільного стану. Згідно п. 4.4 Правил №96/5, актовий запис цивільного стану може бути анульований на підставі, зокрема, рішення суду. Анулювання актових записів цивільного стану на підставі рішення суду проводиться без складення висновку. В інших випадках складання висновку про анулювання або відмову в анулюванні актового запису цивільного стану обов`язкове. (абзац 2 пункту 4.5 Правил №96/5). З урахуванням встановлених судом обставин, на підставі досліджених письмовим доказів у їх сукупності та пояснень сторін у справі, суд приходить до висновку, що волевиявлення нареченої [PERSON] при поданні заяви про державну реєстрацію шлюбу було відсутнє. Таким чином, судом встановлено, що [PERSON] в разі подання заяви про державну реєстрацію шлюбу не могла зареєструвати шлюб із [PERSON] . Враховуючи вищевикладене у своїй сукупності, а також зважаючи на те, що позивачка має законні сподівання на судовий захист цього права в силу приписів статті 16 ЦК України, у зв`язку з чим і звернувся до суду, тому суд, з огляду на обґрунтованість та підставність позову, вважає, що позов слід задовольнити. Розподіл між сторонами судових витрат. Відповідно до вимог статті 141 ЦПК України судовий збір, сплачений за подання даного позову залишається за позивачкою. На підставі викладеного,

Outcome: approved