Jurisdiction: civil
Date: 2025-09-03 00:00:00

Позивач, [PERSON] , звернулася в суд з позовом, в якому просить ухвалити рішення суду, яким визнати договора оренди №0068-В від 03.06.2014, №337-В від 03.06.2014 та №0069-В від 03.06.2014 між [PERSON] та ПП "Валентина" неукладеними та скасувати державну реєстрацію договорів. В обгрунтування поданого позову, [PERSON] , зазначає, що відповідно до договору оренди землі №0068-В від 03 червня 2014 року між [PERSON] та ПП «Валентина» \~ \~ \~ \~ передано \~ \~ \~ \~у користування земельну ділянку, кадастровий номер №0520482800:04:001:0068, загальною площею 0,9349 га, у тому числі рілля: 0,9349 га, з нормативно грошовою оцінкою, що становить 23 578 грн., для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, яка знаходиться на території Лісниченської сільської ради Бершадського району Вінницької області (станом на день підписання договору). Відповідно до договору оренди землі №0069-В від 03 червня 2014 року між [PERSON] та ПП \~ \~ \~ \~«Валентина» \~ \~ \~ \~передано \~ \~ \~ \~у користування земельну ділянку, кадастровий номер №0520482800:04:001:0069, загальною площею 1,6521 га, у тому числі рілля: 1,6521 га, з нормативно грошовою \~ \~ \~ \~оцінкою, \~ \~ \~ \~що становить \~ \~ \~ \~41666 \~ \~ \~ \~грн., \~ \~ \~ \~для \~ \~ \~ \~ ведення товарного сільськогосподарського виробництва, яка знаходиться на території Лісниченської сільської ради Бершадського району Вінницької області. \~ \~ \~ \~Відповідно до договору оренди землі №337-В від 03 червня 2014 року між [PERSON] та ПП \~ \~ \~ \~«Валентина» передано \~ \~ \~ \~у користування земельну ділянку, кадастровий номер №0520482800:04:001:0116, загальною площею 2,5827 га, у тому числі рілля: 2,5827 га, з нормативно грошовою оцінкою, що становить \~ \~ \~ \~65244 \~ \~ \~ \~грн., \~ \~ \~ \~для \~ \~ \~ \~ведення товарного сільськогосподарського виробництва, яка знаходиться на території Лісниченської сільської ради Бершадського району Вінницької області \~ \~ \~ \~ [INFO] помер орендодавець [PERSON] . На підставі заповіту від 03.06.2014 року [PERSON] , [INFO] , звернулась до приватного нотаріуса Бершадської нотаріальної контори Матвієнко Л.В. про вступ у спадщину за заповітом, про що нотаріусом було внесено відомості до спадкового реєстру (спадкова справа №56803940 від 21.11.2014 року). \~ \~ \~ \~На основі вищезазначеного, [PERSON] видано свідоцтва про право власності на спадщину за заповітом на земельну ділянку, кадастровий номер №0520482800:04:001:0068, загальною площею 0,9349 га, у тому числі рілля: 0,9349 Га, з нормативно грошовою оцінкою, що становить 23 578 грн., для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, яка знаходиться на території Лісниченської сільської ради Бершадського району Вінницької області, земельну ділянку, кадастровий номер №0520482800:04:001:0069, загальною площею 1,6521 га, у тому числі рілля: 1,6521 Га, з нормативно грошовою оцінкою, що становить 41 666 грн., для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, яка знаходиться на території Лісниченської сільської ради Бершадського району Вінницької області та земельну ділянку, кадастровий номер 0520482800:04:001:0116, загальною площею 2,5827 га, у тому числі рілля: 1.5827 га, з нормативно грошовою оцінкою, що становить 65244 грн., для ведення товарного сільськогосподарського виробництва. \~ \~ \~ \~Як зазначає позивач, безпосереднє звернення до суду з позовною заявою щодо визнання договорів оренди неукладеними підтверджує факт не підписанням власника земельної ділянки договору оренди, земельних ділянок кадастровий номер №0520482800:04:001:0068, №0520482800:04:001:0069, №0520482800:04:00 1:0116 у віданні ПП Валентина. Відтак, Велика Палата Верховного Суду у своїй практиці вважає, що «підпис є обов`язковим реквізитом правочину, вчиненого в письмовій формі. Наявність підпису підтверджує наміри та волю й фіксує волевиявлення учасника (-ів) правочину, забезпечує їх ідентифікацію та цілісність документу, в якому втілюється правочин. Внаслідок цього підписання правочину здійснюється стороною (сторонами) або ж уповноваженими особами». Згідно, частини першої статті 638 ЦК України договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Згідно з частиною першою статті 626 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав і обов`язків. Сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості ша перша статті 627 ЦК України). Відповідно до частини другої статті 792 ЦК України відносини щодо найму (оренди) земельної ділянки регулюються законом, зокрема ЗК України, Законом України "Про оренду землі". Згідно з частиною першою статті 14 Закону України «Про оренду землі» договір оренди землі укладається в письмовій формі. За частиною першою статті 15 Закону України "Про оренду землі" істотними умовами договору оренди землі є: об`єкт оренди (місце розташування та розмір земельної ділянки); строк дії договору оренди; орендна плата із зазначенням її розміру, індексації, форм платежу, строків, порядку її внесення і перегляду та відповідальності за її несплату; умови використання та цільове призначення земельної ділянки, яка передається в оренду; умови збереження стану об`єкта оренди; умови і строки передачі земельної ділянки орендарю; умови повернення земельної ділянки орендодавцеві; існуючі обмеження (обтяження) щодо використання земельної ділянки; визначення сторони, яка несе ризик випадкового пошкодження або знищення об`єкта оренди чи його частини; відповідальність сторін; умови передачі у заставу та внесення до статутного фонду права оренди земельної ділянки. Відсутність у договорі оренди землі однієї з істотних умов, передбачених цією статтею, а також порушення вимог статей 4-6, 11, 17, 19 цього Закону є піставою для відмови в державній реєстрації договору оренди, а також для визнання договору недійсним відповідно до закону (частина друга цієї ж статті). У разі ж якщо сторони такої згоди не досягли, такий договір є неукладеним, тобто таким, що не відбувся, а наведені в ньому умови не є такими, що регулюють спірні відносини. Разом з цим, у постанові від 16 червня 2020 року у справі № 145/2047/16-ц провадження № 14-499цс19) Велика Палата Верховного Суду зазначила, що "якщо сторони не досягли згоди з усіх істотних умов, такий договір є неукладеним, тобто таким, що не відбувся, а наведені в ньому умови не є такими, що регулюють спірні відносини. Правочин, який не вчинено (договір, який не укладено), не може бути визнаний недійсним. Наслідки недійсності правочину також не застосовуються до правочину, який не вчинено. Відповідно до статті 204 ЦК України правочин є правомірним, якщо його недійсність прямо не встановлена законом або якщо він не визнаний судом недійсним. Зазначена норма кореспондує частинам другій, третій статті 215 ЦК України, висвітлює різницю між нікчемним і оспорюваним правочином і не застосовується до правочинів, які не відбулися, бо є не вчиненими. Разом із тим Велика Палата Верховного Суду констатує, що у випадку оспорювання самого факту укладення правочину, такий факт може бути спростований не шляхом подання окремого позову про недійсність правочину, а під час вирішення спору про захист права, яке позивач вважає порушеним шляхом викладення відповідного висновку про неукладеність спірних договорів у мотивувальній частині судового рішення». Згідно частини першої статті 15, частини першої статті 16 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Для застосування того чи іншого способу захисту, необхідно встановити які ж права (інтереси) позивача порушені, невизнані або оспорені відповідачем і за захистом яких прав (інтересів) позивач звернувся до суду. При оцінці обраного позивачем способу захисту потрібно враховувати його ефективність, тобто спосіб захисту має відповідати змісту порушеного права, характеру правопорушення, та забезпечити поновлення порушеного права. Заперечуючи проти\~задоволення позовних\~вимог,\~представник відповідача,\~адвокат Рижавський\~С.С.\~надав письмові\~пояснення,\~в яких\~посилаючись на\~ правову позицію Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду у справі № 607/16519/21 просив, в задоволенні позову відмовити. В судовому засіданні представник позивача, адвокат Богачук І.Ю., позовні вимоги підтримала, просила їх задовольнити. Представник відповідача, адвокат Рижавський С.С. заперечував проти задоволення позову. Вислухавши пояснення учасників процесу, дослідивши матеріали справи, оцінивши докази в їх сукупності, суд дійшов наступного висновку. Судом установлено, що між [PERSON] та ПП "Валентина" було укладено Договора оренди землі №0068-В, №0069-В та №337 - В від 03.06.2014, що підтверджено копіями договорів та витягами з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію прав та їх обтяжень. Згідно копії заповіту від 03.06.2014 року, [PERSON] ,на випадок своєї смерті вчинив заповіт, яким усе майно, де б воно не було і з чого б не складалося, у тому числі все те, що буде належать йому на день смерті і на що він матиме право за законом, заповів [PERSON] . [INFO] , [PERSON] помер, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] . Після смерті [PERSON] , відкрилася спадщина на належне йому майно, в тому числі на земельні ділянки кадастровий номер 0520482800:04:001:0068, кадастровий номер 0520482800:04:001:0069 та кадастровий номер 0520482800:04:001:0116. Зі змісту позову вбачається, що позивачка, як спадкоємиця на майно померлого за заповітом, спадщину прийняла, на підтвердження чого до матеріалів справи долучено свідоцтво про право на спадщину за заповітом на земельну ділянку з кадастровим номером 0520482800:04:001:0069. Свідоцтва про право на спадщину за заповітом на інші земельні ділянки позивачем не надано. Позивачка, [PERSON] , просить визнати договори оренди землі укладені між її покійним чоловіком та ПП "Валентина" неукладеними, стверджуючи факт непідписання їх [PERSON] . За клопотанням [PERSON] у справі було проведено судову почеркознавчу експертизу. Згідно висновку експерта №СЕ-19/102-25/1787-ПЧ, [PERSON] не підписував договора оренди №0068-В, №0069-В та №337-В, підписи у договорах зроблені іншою особою. Також, окрім дослідження письмових доказів, у судовому засіданні було допитано свідків. Так, допитаний в судовому засіданні свідок [PERSON] надав суду покази, в яких зазначив, що працює виконавчим директором у ПП "Валентина" та вказав, що [PERSON] приходила до [PERSON] просила про допомогу. Також, свідок повідомив суд, що він приходив додому до [PERSON] та у її присутності, а також у присутності покійного чоловіка, двох племінників та секретаря сільської ради, договора оренди були підписані [PERSON] .. Свідок, [PERSON] , надав суду покази, в яких зазначив, що працював секретарем сільської ради та посвідчував заповіти. Щодо обставин посвідчення заповіту, вчиненого [PERSON] свідок вказав, що точно не пам`ятає, яким чином це відбулося, так як минуло більше 10 років. Позивачка, [PERSON] , надала свої пояснення, в яких зазначила, що її чоловік хворів, а у неї не було грошей на його лікування, тому нею було прийнято рішення звернутися за допомогою до [PERSON] , який запропонував їй продати земельні ділянки, належні її чоловікові. Позивачка підтвердила, що отримала від [PERSON] гроші, у розмірі 25000 грн., які приніс їй додому [PERSON] , при цьому вказала, що ніяких договорів оренди її чоловік не підписував. Звертаючись до суду з даним позовом, [PERSON] , вказує, що після смерті її чоловіка успадкувала право власності на земельні ділянки, які перебувають в оренді відповідача. Проте, оскільки її покійний чоловік ніяких договорів оренди не підписував, просила суд визнати договори оренди неукладеними та скасувати їх державну реєстрацію. З досліджених письмових доказів та аргументів сторін вбачається, що предметом даного спору є договора оренди земельних ділянок. Вирішуючи спір в межах заявлених вимог суд виходить з наступного. Так, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до ЦП Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд (частини перша та третя статті 13 ЦПК України). У цивільному судочинстві діє принцип диспозитивності, який покладає на суд обов`язок вирішувати лише ті питання, про вирішення яких його просять сторони справи (учасники спірних правовідносин), та позбавляє можливості ініціювати судове провадження. Формування змісту й обсягу позовних вимог є диспозитивним правом позивача. Тягар доказування лежить на сторонах, а суд розглядає справу виключно у межах заявлених ними вимог і наданих доказів (постанова Верховного Суду в складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 2 червня 2022 року в справі № 602/1455/20). Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами) (абзац перший частини другої статті 207 ЦК України). Підпис є обов`язковим реквізитом правочину, вчиненого у письмовій формі. Наявність підпису підтверджує наміри та волю і фіксує волевиявлення учасника (-ів) правочину, забезпечує їхню ідентифікацію та цілісність документа, в якому втілений правочин. Унаслідок цього підписання правочину здійснюють сторона (сторони) або ж уповноважені особи (постанова Верховного Суду в складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 22 січня 2020 року в справі № 674/461/16-ц). Договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору (частина перша статті 638 ЦК України у редакції, чинній на день, яким датований договір оренди). Укладеним є такий правочин (договір), щодо якого сторони у належній формі досягнули згоди з усіх істотних умов. Якщо вони такої згоди не досягли, такий договір є неукладеним, тобто таким, що не відбувся, а наведені у ньому умови не є такими, що регулюють спірні відносини (постанова Великої Палати Верховного Суду від 26 жовтня 2022 року у справі № 227/3760/19-ц). Кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання (частина перша статті 15 ЦК України). Спосіб захисту порушеного права має бути таким, що найефективніше захищає або відновляє порушене право позивача, тобто повинен бути належним. Належний спосіб захисту має гарантувати особі повне відновлення порушеного права та/або можливість отримання нею відповідного відшкодування (постанова Великої Палати Верховного Суду від 11 січня 2022 року у справі № 910/10784/16). Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу (частина перша статті 16 ЦК України). Одним зі способів захисту цивільних прав та інтересів є визнання права (пункт 1 частини другої статті 16 ЦК України). За змістом пункту 1 частини другої статті 16 ЦК України такий спосіб захисту слід застосовувати тільки тоді, коли суб`єктивне цивільне право виникло, і якщо його порушує (оспорює або не визнає) інша особа (постанова Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 21 вересня 2022 року в справі № 127/23627/20, Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 5 грудня 2022 року в справі № 233/4580/20). Цей спосіб захисту можна застосовувати для захисту різноманітних приватних прав (зобов`язальних, речових, виключних, спадкових, права на частку в спільній частковій власності тощо). За змістом такий спосіб охоплює визнання права як наявним, так і відсутнім. Тому належним способом захисту прав орендодавця, який вважає, що зареєстроване право оренди відсутнє, є його вимога до особи, за якою зареєстроване право оренди, про визнання відсутнім права оренди. Судове рішення про задоволення такої вимоги є підставою для внесення до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно відомостей про припинення права оренди відповідача (постанова Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 19 лютого 2024 року у справі № 567/3/22). Рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень є підставою для внесення відомостей (записів) про речові права, обтяження речових прав до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно; після початку відображення таких відомостей (записів) у цьому реєстрі рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень вичерпують свою дію. Тому належним способом захисту прав орендодавця, який вважає, що зареєстроване право оренди відсутнє, є його вимога до особи, за якою зареєстроване право оренди, про визнання відсутнім права оренди. Відповідно до пункту 9 частини першої статті 27 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» судове рішення про задоволення такої вимоги є підставою для внесення до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно відомостей про припинення права оренди відповідача (постанова Великої Палати Верховного Суду від 29 листопада 2023 року у справі № 513/879/19). Як Велика Палата Верховного Суду, так і Об`єднана палата Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду послідовно дотримують підходу, згідно з яким належним способом захисту прав орендодавця, який не підписував договір (додаткову угоду), є вимога до особи, за якою зареєстроване право оренди, про визнання відсутнім цього права. Судове рішення про задоволення такої вимоги є підставою для державної реєстрації припинення права оренди. Будь-яке інше судове рішення (про скасування державної реєстрації права оренди, про зобов`язання повернути земельну ділянку) за змістом пункту 9 частини першої статті 27 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» не є підставою для державної реєстрації припинення права оренди (постанова Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 2 червня 2025 року у справі № 144/1440/22). Вимоги визнати неукладеними договори оренди та скасувати рішення про державну реєстрацію, позивачка обґрунтувала тим, що відповідач за відсутності законних підстав використовує належні їй земельні ділянки, які вона успадкувала після смерті свого чоловіка, який за життя не підписував ніяких договорів оренди. Суд звертає увагу, що вимоги про визнання неукладеними договорів оренди та скасування рішення про державну реєстрацію цього права оренди не замінюють належну вимогу про визнання відсутнім права оренди. Додатково до вказаної належної вимоги суд може також задовольнити вимогу про повернення відповідачем земельної ділянки, але лише за умов, що останній нею користується за відсутності права її оренди. Таким чином, позивачка, яка вважає, що відповідач не має права використовувати на умовах оренди належні їй земельні ділянки, оскільки договора оренди не було підписано її покійним чоловіком, після якого вона успадкувала земельні ділянки, має заявити вимогу про визнання відсутнім у відповідача права оренди земельних ділянок, а якщо він чинить перешкоди у користуванні останнім, - також вимогу про повернення земельних ділянок. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Враховуючи вищевикладене, у задоволенні вимог, які позивачка заявила у даній справі, слід відмовити, так як нею обрано неефективний спосіб захисту порушеного права. На підставі п. 2 ч. 2 ст. 141 ЦПК України судові витрати слід залишити за позивачем.

Outcome: dismissed