Jurisdiction: civil
Date: 2025-09-02 00:00:00

[PERSON] , в інтересах якої діє представник [PERSON] , звернулася до суду з позовом до Олександрійської міської ради Кіровоградської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, що відкрилась після смерті її батька [PERSON] , який помер [INFO] , терміном в 2\~місяці з дня набрання рішенням суду законної сили. Позивач мотивує свої вимоги тим, що з батьком проживала його цивільна дружина [PERSON] , яка померла [INFO] , після смерті останньої донька [PERSON] в документах матері знайшла заповіт від імені [PERSON] та повідомила вже після смерті [PERSON] позивача про наявність заповіту на 1/2 частку майна на неї та на [PERSON] . Як виявилось, за життя батько позивача склав заповіт на все належне йому майно на користь позивача - доньки [PERSON] та [PERSON] по 1/2 частці кожній. 04.06.2025 [PERSON] звернулася до Першої олександрійської державної нотаріальної контори Кіровоградської області, з заявою про прийняття спадщини після смерті батька. Листом нотаріуса Першої олександрійської державної нотаріальної контори Кіровоградської області, позивачу повідомлено про відмову у прийнятті заяви про прийняття спадщини після смерті батька в зв`язку з пропуском нею строку для її подання. В судове засідання позивач та його представник не з`явилися, від представника позивача надійшла заява, в якій вона позовні вимоги підтримала та просила проводити розгляд справи без її участі та участі позивача. Представник Олександрійської міської ради в судове засідання не з`явився, направив заяву про розгляд справи без участі представника відповідача. Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позов не підлягає задоволенню, виходячи з наступного. Встановлено, що [INFO] помер [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданого 19.09.2024 Олександрійським відділом ДРАЦС в Олександрійському районі Кіровоградської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса). Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина на його майно, та було заведено спадкову справу №\~34/2025 від 22.01.2025. Як вбачається з матеріалів цієї спадкової справи, 22.01.2025 до Першої олександрійської державної нотаріальної контори звернувся [PERSON] з заявою про прийняття спадщини після смерті діда - [PERSON] за правом представлення, у зв`язку з тим, що його батько [PERSON] помер [INFO] , який спадкував би, якби був живим на час відкриття спадщини [PERSON] , а також зазначив, що йому відомо про те, що померлий склав заповіт нотаріально посвідчений 14.02.2019, зареєстрований в реєстрі за № 89. Також, відповідно до заповіту, складеного [PERSON] 20.02.2019, посвідченого приватним нотаріусом Олександрійського міського нотаріального округу Радовою С.В. та зареєстрованого в реєстрі за № 89, [PERSON] заповів все належне йому майно на користь позивача - доньки [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] по 1/2 частці кожній. Листом нотаріуса Першої олександрійської державної нотаріальної контори Кіровоградської області №\~824/01-16 від 04.06.2025 [PERSON] було повідомлено про відмову у прийнятті заяви про прийняття спадщини після смерті батька в зв`язку з пропуском нею строку для її подання. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Відповідно до ч. 1 ст. 1269, ч. 1 ст. 1270\~ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини Відповідно до ст.\~ст. 1217, 1218\~ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Згідно з ч.\~ч. 1, 3\~ст. 1272 ЦК\~України чкщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважаєється таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. 14.02.2019 [PERSON] склав заповіт, зареєстрований в реєстрі № 89, посвідчений приватним нотаріусом Олександрійського міського нотаріального округу Радовою С.В. Відповідно до статей 1233, 1234, 1235, 1236\~ЦК України заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті. Право на заповіт має фізична особа з повною цивільною дієздатністю. Право на заповіт здійснюється особисто. Вчинення заповіту через представника не допускається. Заповіт має бути посвідчений нотаріусом або іншими посадовими, службовими особами, визначеними у статтях 1251 - 1252 цього Кодексу. Зі змісту заповіту вбачається, що спадкодавець [PERSON] зробив розпорядження щодо належного йому майна, яке він заповів [PERSON] та [PERSON] по 1/2 частці. Заповіт підписаний власноруч заповідачем. Як зазначила представник позивачки, на час відкриття спадщини та протягом строку, встановленого ч. 1 ст. 1270 ЦК України, позивачці не було відомо про наявність заповіту, оскільки вона дізналася про наявність заповіту лише після смерті цивільної дружини батька [PERSON] , про що їй повідомила донька останньої. Особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України. У разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (ч. 2 ст. 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріусу контори про прийняття спадщини спадкоємці звертаються до суду. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. З огляду на викладене, оскільки встановлено, що з заявою про прийняття спадщини звернувся онук померлого, за наявності інших спадкоємців, суд дійшов висновку про те, що Олександрійська міська рада є неналежним відповідачем у цій справі, що є самостійною підставою для відмови у позові. При цьому, дослідивши матеріали справи, надавши оцінку доказам, суд дійшов висновку про відсутність достатніх та належних доказів на підтвердження поважності причин пропуску строку для звернення позивачки із заявою про прийняття спадщини після смерті батька, оскільки позивачка не довела наявності об`єктивних, непереборних, істотних труднощів, які перешкоджали поданню заяви про прийняття спадщини у встановлений законом строк. До того ж, суд не може визнати поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як необізнаність позивачки про існування заповіту, оскільки це не позбавляло позивачку як спадкоємницю першої черги за законом після смерті батька можливості подати заяву про прийняття спадщини в строки, передбачені законодавством. З урахуванням викладеного, відсутні підстави для задоволення позову.

Outcome: dismissed