Jurisdiction: civil
Date: 2025-08-27 00:00:00

У травні 2025 року [PERSON] через представника [PERSON] подала позов до Першої Хмельницької державної нотаріальної контори про зняття арешту з майна. В ході розгляду справи в якості співвідповідача залучено [PERSON] .. В обґрунтування позовних вимог представник позивача зазначила, що [PERSON] належить на праві власності нежиле приміщення, магазину у будинку [ADDRESS] , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 162500468101. У березні 2025 року позивачем встановлено те, що ухвалою Хмельницького міськрайонного суду № б/н від 28 листопада 2005 року в рамках справи за позовною заявою [PERSON] до [PERSON] накладено арешт на приміщення у будинку [ADDRESS] . На підставі вказаної вище інформації 07 грудня 2005 року уповноваженою особою Першої Хмельницької державної нотаріальної контори зареєстровано обтяження у вигляді арешту нерухомого майна з реєстраційним номером 2671036. Разом з тим, згідно з постановою від 24 березня 2006 року та довідкою Першого міського відділу державної виконавчої служби Хмельницького міськрайонного управління юстиції вбачається, що виконавче провадження на виконання рішення Хмельницького міськрайонного суду від 21 грудня 2005 року щодо стягнення із [PERSON] на користь [PERSON] грошових коштів завершено у зв`язку із фактичним виконанням зазначеного рішення. У зв`язку із наявністю перешкод у здійсненні правомочностей власника нежилого приміщення, магазину у будинку [ADDRESS] (в силу наявності зареєстрованого обтяження на дане майно), єдино можливим способом захисту прав позивача є звернення до суду із даною позовною заявою про зняття арешту з майна в судовому порядку. З огляду на це, просить скасувати обтяження у вигляді арешту на будинок [ADDRESS] , зареєстроване Першою Хмельницькою державною нотаріальною конторою 07 грудня 2005 року, реєстраційний номер обтяження 2671036, та виключити з Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна зазначений запис про арешт. Позивач та представник позивача до суду не з`явилися. Від представника позивача надійшла заява про слухання справи у їх відсутності, позовні висмоги підтримують у повному обсязі, проти заочного розгляду справи не заперечують. Відповідачі до суду не зявилися, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином. За таких обставин, у зв`язку із неявкою в судове засідання належним чином повідомлених відповідачів, з письмової згоди представника позивача, суд здійснює заочний розгляд справи відповідно до ст. ст. 280-282 ЦПК України, на підставі наявних у справі матеріалів. Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню виходячи з наступного. Судом встановлено, що [PERSON] на праві власності належить нежиле приміщення, магазину у будинку [ADDRESS] . Ухвалою Хмельницького міськрайонного суду № б/н від 28 листопада 2005 року в рамках справи за позовною заявою [PERSON] до [PERSON] накладено арешт на будинок [ADDRESS] та 07 грудня 2005 року уповноваженою особою Першої Хмельницької державної нотаріальної контори зареєстровано обтяження у вигляді арешту нерухомого майна з реєстраційним номером 2671036. Згідно з постановою від 24 березня 2006 року та довідкою Першого міського відділу державної виконавчої служби Хмельницького міськрайонного управління юстиції вбачається, що виконавче провадження на виконання рішення Хмельницького міськрайонного суду від 21 грудня 2005 року щодо стягнення із [PERSON] на користь [PERSON] грошових коштів завершено у зв`язку із фактичним виконанням зазначеного рішення. Так, відповідно до ст. 15 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Ст.16 ЦК України, передбачено, що\~кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Згідно ст. 317 ЦК України власникові належить право володіння, користування та розпорядження своїм майном. Відповідно до ст. 391 ЦК України власник майна, права якого порушені, має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном. Таке право особи реалізується шляхом звернення до суду з позовом про захист свого порушеного права усунення будь-яких перешкод у вільному та на власний розсуд користуванні та розпорядженні майном. Статтею 321 Цивільного кодексу України визначено, що право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Згідно з ч. 1, 2 ст. 386 Цивільного кодексу України держава забезпечує рівний захист прав усіх суб`єктів права власності. Власник, який має підстави передбачати можливість порушення свого права власності іншою особою, може звернутися до суду з вимогою про заборону вчинення нею дій, які можуть порушити його право, або з вимогою про вчинення певних дій для запобігання такому порушенню. Відповідно до ст. 19 Закону України "Про виконавче провадження" державний виконавець відкриває виконавче провадження на підставі виконавчого документа, зазначеного в статті 17 цього Закону. Відповідно до статті 5 Закону України "Про виконавче провадження" державний виконавець: здійснює необхідні заходи щодо своєчасного і повного виконання рішення, зазначеного в документі на примусове виконання рішення, у спосіб і порядок, визначені виконавчим документом. Таким чином відсутність діючого (відкритого) виконавчого провадження, в межах якого було накладено арешт на нерухоме майно [PERSON] , свідчить про безпідставність такого арешту, оскільки в автоматизованій системі виконавчих проваджень та єдиному державному реєстрі виконавчих проваджень на сьогодні відсутня будь-яка інформація про відкриті виконавчі провадження, що могла бути правовою підставою для накладення арешту на майно позивача. Отже, наявне обтяження щодо нерухомого майна позивача прямо порушує її права як власника, а тому означений арешт має бути знятий як безпідставний. За таких обставин, позов підлягає задоволенню в повному обсязі.

Outcome: approved