Jurisdiction: civil
Date: 2025-08-27 00:00:00

\~ \~ \~ \~17.10.2024 року позивач звернувся до суду із вищезазначеним позовом, у якому просив стягнути з [PERSON] кошти пайової участі у сумі 2388,00 грн. \~ \~ \~ \~В обґрунтування заявлених вимог зазначає, що Відповідач у встановлений строк не звернувся до Миколаївської міської ради (її виконавчих органів із заявою щодо розрахунку пайової участі щодо згаданого об`єкта будівництва (службова записка управління капітального будівництва Миколаївської міської ради від 07.11.2023 №42340/18.03/23-2, додається) та відповідно кошти пайової участі до бюджету Миколаївської міської територіальної громади не сплатив (службова записка департаменту фінансів Миколаївської міської ради №7078/07.03-12/24-2 від 11.04.2024. \~ \~ \~ \~11.12.2020\~Управлінням державного\~архітектурно-будівельного\~контролю Миколаївської\~міської ради\~отримано та\~зареєстровано повідомлення\~МК №\~051201209909\~про початок\~виконання будівельних\~робіт щодо\~об`єктів,\~що за\~класом наслідків\~(відповідальності)\~належать до\~об`єктів з\~незначними наслідками\~(CCI)\~за об`єктом будівництва «Реконструкція частини житлового будинку під магазин промислових товарів по [ADDRESS] » за адресою: [ADDRESS] . 05.03.2021 Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Миколаївської міської ради зареєстровано Декларацію МК № 101210304719 про готовність до експлуатації об`єкта, що за класом наслідків (відповідальності) належить до об`єктів з незначними наслідками (CCI) за об`єктом будівництва «Реконструкція частини житлового будинку під магазин промислових товарів по [ADDRESS] » за адресою: [ADDRESS] . Відповідно до п. 20 Декларації кошторисна вартість будівництва за затвердженою проектною документацією 59 700 грн. Отже, розмір пайової участі у розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури міста Миколаєва в даному випадку становить: 2388 грн. (59 700 * 4%), який підлягає стягненню з [PERSON] . \~ \~ \~ \~Ухвалою Заводського районного суду м. Миколаєва від 21 жовтня 2024 року відкрито спрощене позовне провадження. \~ \~ \~ \~Представник позивача в судове засіданняне з`явився, надав до суду письмову заяву, просив розглядати справу у його відсутність, позовні вимоги підтримав в повному обсязі, просив задовольнити. \~ \~ \~ \~Відповідач в судове засідання не з`явився причину неявки суду не повідомив, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином. Відповідно до частини другоїстатті 247 Цивільного процесуального кодексу України(далі\~ЦПК України) у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цьогоКодексурозгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. \~ \~ \~ \~Дослідивши матеріали справи, всебічно та повно з`ясувавши фактичні обставини, об`єктивно оцінивши докази, які мають істотне значення для розгляду і вирішення справи, суд приходить до наступного висновку. Судом встановлено, 11.12.2020\~Управлінням державного\~архітектурно-будівельного\~контролю Миколаївської\~міської ради\~отримано та\~зареєстровано повідомлення\~МК №\~051201209909\~про початок\~виконання будівельних\~робіт щодо\~об`єктів,\~що за\~класом наслідків\~(відповідальності)\~належать до\~об`єктів з\~незначними наслідками\~(CCI)\~за об`єктом будівництва «Реконструкція частини житлового будинку під магазин промислових товарів по [ADDRESS] » за адресою: [ADDRESS] . 05.03.2021 Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Миколаївської міської ради зареєстровано Декларацію МК № 101210304719 про готовність до експлуатації об`єкта, що за класом наслідків (відповідальності) належить до об`єктів з незначними наслідками (CCI) за об`єктом будівництва «Реконструкція частини житлового будинку під магазин промислових товарів по [ADDRESS] » за адресою: [ADDRESS] . При цьому, відповідно до п. 2 Прикінцевих та перехідних положень Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо стимулювання інвестиційної діяльності в Україні» протягом 2020 року замовники будівництва на земельній ділянці у населеному пункті перераховують до відповідного місцевого бюджету кошти для створення і розвитку інфраструктури населеного пункту (далі - пайова участь) у такому розмірі та порядку: 1)розмір пайової участі становить (якщо менший розмір не встановлено рішенням органу місцевого самоврядування, чинним на день набрання чинності цим Законом): для нежитлових будівель та споруд - 4 відсотки загальної кошторисної вартості будівництва об`єкта; для житлових будинків - 2 відсотки вартості будівництва об`єкта, що розраховується відповідно до основних показників опосередкованої вартості спорудження житла за регіонами України, затверджених центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну житлову політику і політику у сфері будівництва, архітектури, містобудування. 2)пайова участь не сплачується у разі будівництва: об`єктів будь-якого призначення на замовлення державних органів або органів місцевого самоврядування за рахунок коштів державного або місцевих бюджетів; будівель навчальних закладів, закладів культури, фізичної культури і спорту, медичного і оздоровчого призначення; будинків житлового фонду соціального призначення та доступного житла; індивідуальних (садибних) житлових будинків, садових, дачних будинків загальною площею до 300 квадратних метрів, господарських споруд, розташованих на відповідних земельних ділянках; об`єктів комплексної забудови територій, що здійснюється за результатами інвестиційних конкурсів або аукціонів; об`єктів будівництва за умови спорудження на цій земельній ділянці об`єктів соціальної інфраструктури; об`єктів, що споруджуються замість тих, що пошкоджені або зруйновані внаслідок надзвичайних ситуацій техногенного або природного характеру; об`єктів, передбачених Державною цільовою програмою підготовки та проведення в Україні фінальної частини чемпіонату Європи 2012 року з футболу, за рахунок коштів інвесторів; об`єктів інженерної, транспортної інфраструктури, об`єктів енергетики, зв`язку та дорожнього господарства (крім об`єктів дорожнього сервісу); об`єктів у межах індустріальних парків на замовлення ініціаторів створення індустріальних парків, керуючих компаній індустріальних парків, учасників індустріальних парків; об`єктів, які згідно з державним класифікатором будівель та споруд належать до будівель сільськогосподарського призначення, лісництва та рибного господарства; об`єктів, які згідно з державним класифікатором будівель та споруд належать до будівель промислових; об`єктів, які згідно з державним класифікатором будівель та споруд належать до силосів для зерна та складських майданчиків (для зберігання сільськогосподарської продукції); 3)замовник будівництва зобов`язаний протягом 10 робочих днів після початку будівництва об`єкта звернутися до відповідного органу місцевого самоврядування із заявою про визначення розміру пайової участі щодо об`єкта будівництва, до якої додаються документи, які підтверджують вартість будівництва об`єкта. Орган місцевого самоврядування протягом 15 робочих днів з дня отримання зазначених документів надає замовнику будівництва розрахунок пайової участі щодо об`єкта будівництва; 4)пайова участь сплачується виключно грошовими коштами до прийняття відповідного об`єкта будівництва в експлуатацію; 5)кошти, отримані як пайова участь, можуть використовуватися виключно для створення 1 розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури відповідного населеного пункту; 6)інформація щодо сплати пайової участі зазначається у декларації про готовність об`єкта до експлуатації або в акті готовності об`єкта до експлуатації. Таким чином, у відповідності до положень розділу II Прикінцевих та перехідних положень Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо стимулювання інвестиційної діяльності в Україні» від 20.09.2019 № 132-ІХ відповідач повинен був сплатити пайову участь, оскільки будівництво відповідного об`єкту розпочато у 2020 році. Аналогічна позиція викладена в постанові Верховного Суду від 20.07.2022 у справі № 910/9548/21, відповідно до якої, передбачений Прикінцевими та перехідними положеннями Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо стимулювання інвестиційної діяльності в Україні» (Закону № 132-ІХ) порядок пайової участі замовника будівництва було впроваджено законодавцем для: (1)\~об`єктів\~будівництва,\~зведення яких\~розпочато у\~попередні роки,\~однак які\~станом на\~01.01.2020\~не були\~введені в\~експлуатацію,\~а договори\~про сплату\~пайової участі між замовниками та органами місцевого самоврядування до 01.01.2020 не були укладені; (2) об`єктів, будівництво яких розпочате у 2020 році. Тож у вказаних двох випадках, ураховуючи вимоги підпунктів 3, 4 абзацу другого пункту 2 Розділу II «Прикінцеві та перехідні положення» Закону № 132-ІХ, замовник будівництва зобов`язаний протягом 10 робочих днів після початку будівництва об`єкта звернутися до відповідного органу місцевого самоврядування із заявою про визначення розміру пайової участі щодо об' єкта будівництва, а також сплатити пайову участь грошовими коштами до прийняття цього об`єкта в експлуатацію. Системний аналіз зазначених норм та обставин дає підстави для висновку, що обов`язок замовника будівництва щодо звернення у 2020 році до відповідного органу місцевого самоврядування із заявою про визначення розміру пайової участі щодо об`єкта будівництва виникає: - для об`єктів, будівництво яких розпочато у попередні роки, якщо станом на 01.01.2020 вони не введені в експлуатацію і договори про сплату пайової участі не були укладені, - протягом 10 робочих днів після 01.01.2020; -для об`єктів, будівництво яких розпочате у 2020 році, - протягом 10 робочих днів після початку такого будівництва. Відтак колегія суддів Касаційного господарського суду вважає, що для об`єктів, будівництво яких розпочато раніше (однак які станом на 01.01.2020 не були введені в експлуатацію і якщо договори про сплату пайової участі до 01.01.2020 не були укладені) або будівництво яких розпочате у 2020 році, абзацом другим пункту 2 Розділу II "Прикінцеві та перехідні положення" Закону № 132-ІХ визначено обов`язок (за винятком передбачених підпунктом 2 цього абзацу випадків) щодо перерахування замовником об`єкта будівництва до відповідного місцевого бюджету пайової участі (коштів для створення і розвитку інфраструктури населеного пункту) до прийняття такого об`єкта в експлуатацію. Такі висновки Верховного Суду у цій справі відповідають загальним принципам рівності та справедливості, є націленими на те, щоб замовник будівництва, який розпочав його до 01.01.2020 та добросовісно виконав встановлений законом обов`язок щодо пайової участі, був у однакових ринкових умовах із забудовником, який аналогічно розпочав будівництво у попередні роки до 01.01.2020, але до цієї дати такого обов`язку не виконав, можливо навіть свідомо затягуючи процес здачі об`єкта будівництва в експлуатацію до 01.01.2020 з метою уникнення сплати пайової участі. \~ \~ \~ \~Аналогічна позиція викладена в постанові Верховного Суду від 13.12.2022 у справі № 910/21307/21. Однак, Відповідач відповідно до зазначених вимог законодавства у встановлений строк не звернувся до Миколаївської міської ради (її виконавчих органів із заявою щодо розрахунку пайової участі щодо згаданого об`єкта будівництва (службова записка управління капітального будівництва Миколаївської міської ради від 07.11.2023 №42340/18.03/23-2, додається) та відповідно кошти пайової участі до бюджету Миколаївської міської територіальної громади не сплатив (службова записка департаменту фінансів Миколаївської міської ради №7078/07.03-12/24-2 від 11.04.2024, копія додається) Натомість, у декларації про готовність до експлуатації об`єкта з незначними наслідками (CCI) вказано, що замовник не залучається до сплати пайової участі на підставі п.п. З п. 13 розділу І Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо стимулювання інвестиційної діяльності в Україні» від 20.09.2019, тобто яким виключено ст. 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності». При цьому, як вбачається з поданих Вами Повідомленням та Декларацією відповідний об`єкт будівництва відповідно до Державного класифікатора будівель та споруд ДК 018-2000 має код 1230.1 «Торгові центри, універмаги, магазини» та належить до нежитлових будівель. Отже, відповідно до п. 2 Прикінцевих та перехідних положень Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо стимулювання інвестиційної діяльності в Україні» розмір пайової участі у даному випадку 4 відсотки загальної кошторисної вартості будівництва об`єкта. Відповідно до п. 20 Декларації кошторисна вартість будівництва за затвердженою проектною документацією 59 700 грн. Отже, розмір пайової участі у розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури міста Миколаєва в даному випадку становить: 2388 грн. (59 700 * 4%). Частиною 3 ст. 11 Цивільного кодексу України, передбачено, що цивільні права та обов`язки можуть виникати безпосередньо з актів цивільного законодавства. За змістом статті 1212 Цивільного кодексу України, особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала. Положення цієї глави застосовуються незалежно від того, чи безпідставне набуття або збереження майна було результатом поведінки набувача майна, потерпілого, інших осіб чи наслідком події. Дана правова позиція повністю узгоджується з практикою Верховного Суду, зокрема, у рішенні від 14.12.2021 по справі № 643/21744/19. Крім того, Верховний Суд зауважує, що у випадку, якщо замовниками вищевказаних об`єктів будівництва не буде дотримано передбаченого Прикінцевими та перехідними положеннями Закону № 132-1Х обов`язку щодо перерахування до відповідного місцевого бюджету коштів для створення і розвитку інфраструктури населеного пункту (пайової участі) саме до дати прийняття таких об`єктів в експлуатацію, то, ураховуючи викладені у постанові від 14.12.2021 зі справи № 643/21744/19 висновки Великої Палати Верховного Суду, належним та ефективним способом захисту буде звернення в подальшому органів місцевого самоврядування з позовом до замовників будівництва про стягнення безпідставно збережених грошових коштів пайової участі на підставі статті 1212 ЦК України. Матеріальною і фінансовою основою місцевого самоврядування, згідно ст. 142 Конституції України, зокрема, є і інші кошти, земля, природні ресурси, що є у власності територіальних громад сіл, селищ, міст, районів у містах, а також об`єкти їхньої спільної власності, що перебувають в управлінні районних і обласних рад. Згідно з статтею 145 Конституції України права органів самоврядування захищаються у судовому порядку. Бюджетна система України згідно ст. 7 Бюджетного кодексу України ґрунтується на таких принципах: збалансованості, повноти, обґрунтованості, цільового використання бюджетних коштів, відповідальності учасників бюджетного процесу тощо. Одним із принципів, на яких ґрунтується бюджетна система України, є принцип цільового використання бюджетних коштів, який полягає в тому, що бюджетні кошти використовуються тільки на цілі, визначені бюджетними призначеннями. Відповідно до п. 4-1 ч. 1 ст. 71 Бюджетного кодексу України кошти пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту спрямовуються до бюджету розвитку місцевого бюджету. Частиною 3 ст. 16 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» визначено, що матеріальною і фінансовою основою місцевого самоврядування є рухоме і нерухоме майно, доходи місцевих бюджетів, інші кошти, земля, природні ресурси, що є у комунальній власності територіальних громад сіл, селищ, міст, районів у містах, а також об`єкти їхньої спільної власності, що перебувають в управлінні районних і обласних рад. Таким чином, органом місцевого самоврядування до компетенції якого віднесено повноваження здійснювати захист інтересів держави в галузі бюджету, фінансів, цін та у галузі будівництва є саме Миколаївська міська рада. Вищевказані порушення містобудівного та бюджетного законодавства у вигляді несплати коштів пайової участі Відповідачем як замовником будівництва зумовлюють ненадходження до Миколаївської міської ради коштів пайової участі, що призводить до заподіяння матеріальної шкоди (збитків) бюджету Миколаївської міської територіальної громади. \~ \~ \~ \~Відповідно до вимог ст.76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. \~ \~ \~ \~Статтею 77 ЦПК України визначено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. \~ \~ \~ \~Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. \~ \~ \~ \~Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. \~ \~ \~ \~Згідно зі ст.80 ЦПК України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. \~ \~ \~ \~Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. \~ \~ \~ \~Частиною 1 ст.81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. \~ \~ \~ \~Відповідно до п.27 Постанови Пленуму ВСУ №14 від 18 грудня 2009 року «Про судове рішення у цивільній справі» під час судового розгляду предметом доказування є факти, якими обґрунтовують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше юридичне значення для вирішення справи і підлягають встановленню при ухваленні рішення. \~ \~ \~ \~За таких обставин, позов підлягає задоволенню. \~ \~ \~ \~Відповідно до ч.1 ст.141 ЦПК України, з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір. \~ \~ \~ \~

Outcome: approved