Jurisdiction: civil
Date: 2025-09-02 00:00:00

15.04.2025 р. [PERSON] звернулась до суду з позовом до відповідача ТОВ «УЯВИ!» та просила визнати недостовірною та такою, що завдає шкоду її честі, гідності та діловій репутації інформацію, поширену ТОВ «УЯВИ!» на інформаційному ресурсі forbes.ua: [INFO] за посиланням [INFO] під заголовком «[INFO]», а саме наступні твердження: - «В ходе следствия детективы установили, что подозреваемые, в частности акционеры банка, организовали схему легализации средств с использованием «мискодинга». Для этого было создано более 20 подконтрольных компаний, открывших счета в банке»; - «На основании собранных доказательств детективы БЭБ сообщили [PERSON] подозрение и объявили ее в розыск. Пока [PERSON] скрывается за границей»; - «[PERSON] и две пособницы обвиняются в совершении преступлений по статьям 203-2 и 209 Уголовного кодекса Украины»; - порівняння Позивача з «беглецами, предателями, российскими военными преступниками» («...Ранее такой механизм был применен к [PERSON], [PERSON] и другим беглецам, предателям, российским военным преступникам и фигурантам громких коррупционных кейсов»). Визнати недостовірною та такою, що завдає шкоду честі, гідності та діловій репутації [PERSON] , інформацію, поширену ТОВ «УЯВИ!» на інформаційному ресурсі forbes.ua [INFO] за посиланням [INFO] а саме наступні твердження: - « Детективи стверджують, що підозрювані, зокрема акціонери банку, організували схему легалізації коштів із використанням «міскодингу». Для цього було створено нібито понад 20 підконтрольних компаній, які відкрили рахунки в банку». Визнати недостовірною та такою, що завдає шкоду честі, гідності та діловій репутації [PERSON] , інформацію, поширену ТОВ «УЯВИ!» на інформаційному ресурсі forbes.ua [INFO] за посиланням [INFO] під заголовком «[INFO]», а саме наступні твердження: - назву статті «[INFO]»; - «Собеседник Forbes из руководящего состава НБУ говорил, что представители МВФ указывали на огромный объем непрозрачных транзакций, проходивших через «Айбокс», и спрашивали: «Когда вы уберете эту схему?»; - «В начале февраля депутат фракции «Голос» [PERSON] начал публиковать данные расследования Временной следственной комиссии, согласно которым игральная индустрия использовала схемы мискодинга для сокрытия масштабов деятельности. Были названы девять банков, участвовавших в этом. Среди них - финучреждение [PERSON]»; - «Причина в том, по утверждению собеседника в СБУ, что компании [PERSON] обрабатывали большие объемы операций с платежными картами из России»; - «СБУ расследует деятельность нескольких должностных лиц «Айбокса» и [PERSON], говорит собеседник Forbes в правоохранительных органах. Речь идет сразу о трех статьях: уклонение от уплаты налогов, организация нелегального игорного бизнеса и легализация средств. Сумма претензий - более 10 млрд грн»; - твердження про «відмивання» близько 5 млрд грн для нелегальних казино та про організацію «схеми легалізації коштів з використанням «міскодингу». Визнати недостовірною та такою, що завдає шкоду честі, гідності та діловій репутації [PERSON] , інформацію, поширену ТОВ «УЯВИ!» на інформаційному ресурсі forbes.ua [INFO] за посиланням [INFO] під заголовком «[INFO]», а саме наступні твердження: - назву статті «[INFO] «; - «Співрозмовник Forbes із керівного складу НБУ говорив, що представники МВФ вказували на величезний обсяг непрозорих транзакцій, що проходили через «Айбокс», і запитували: «Коли ви приберете цю схему?»; - «На початку лютого депутат фракції «Голос» [PERSON] почав публікувати дані розслідування Тимчасової слідчої комісії, згідно з якими гральна індустрія використовувала схеми міскодингу для приховування масштабів діяльності. Було названо дев`ять банків, які брали участь у цьому. Серед них - фінустанова [PERSON]»; - «Причина в тому, за твердженням співрозмовника в СБУ, що компанії [PERSON] обробляли великі обсяги операцій з платіжними картками з Росії»; - «СБУ розслідує діяльність кількох посадових осіб «Айбоксу» та [PERSON], каже співрозмовник Forbes у правоохоронних органах. Мова йде відразу про три статті: ухилення від сплати податків, організація нелегального грального бізнесу та легалізація коштів. Сума претензій - понад 10 млрд грн»; - твердження про «відмивання» близько 5 млрд грн для нелегальних казино та про організацію «схеми легалізації коштів з використанням «міскодингу». Зобов`язати ТОВ «УЯВИ!» у строк 5 календарних днів з дня набрання законної сили судовим рішенням спростувати поширену ним недостовірну інформацію, шляхом оприлюднення на інформаційному ресурсі: forbes.ua, у тому ж місці де містилися матеріали, інформацію під заголовком «Спростування» наступного тексту: «Спростування. Інформація, поширена [INFO] на інформаційному ресурсі forbes.ua, за посиланням [INFO] під заголовком «[INFO]», а саме твердження про те, що: - «В ходе следствия детективы установили, что подозреваемые, в частности акционеры банка, организовали схему легализации средств с использованием «мискодинга». Для этого было создано более 20 подконтрольных компаний, открывших счета в банке»; - «На основании собранных доказательств детективы БЭБ сообщили [PERSON] подозрение и объявили ее в розыск. Пока [PERSON] скрывается за границей»; - «[PERSON] и две пособницы обвиняются в совершении преступлений по статьям 203-2 и 209 Уголовного кодекса Украины»; - порівняння Позивача з «беглецами, предателями, российскими военными преступниками» («...Ранее такой механизм был применен к [PERSON], [PERSON] и другим беглецам, предателям, российским военным преступникам и фигурантам громких коррупционных кейсов») є недостовірною та спростовується. «Спростування. Інформація, поширена [INFO] на інформаційному ресурсі forbes.ua, за посиланням за посиланням [INFO] а саме твердження про те, що: « Детективи стверджують, що підозрювані, зокрема акціонери банку, організували схему легалізації коштів із використанням »міскодингу». Для цього було створено нібито понад 20 підконтрольних компаній, які відкрили рахунки в банку»; є недостовірною та спростовується. «Спростування. Інформація, поширена [INFO] на інформаційному ресурсі [INFO] , за посиланням [INFO] під заголовком «[INFO]», а саме: назва статті «[INFO]»; «Собеседник Forbes из руководящего состава НБУ говорил, что представители МВФ указывали на огромный объем непрозрачных транзакций, проходивших через «Айбокс», и спрашивали: «Когда вы уберете эту схему?»; «В начале февраля депутат фракции «Голос» [PERSON] начал публиковать данные расследования Временной следственной комиссии, согласно которым игральная индустрия использовала схемы мискодинга для сокрытия масштабов деятельности. Были названы девять банков, участвовавших в этом. Среди них - финучреждение [PERSON] »; «Причина в том, по утверждению собеседника в СБУ, что компании [PERSON] обрабатывали большие объемы операций с платежными картами из России»; «СБУ расследует деятельность нескольких должностных лиц «Айбокса» и [PERSON], говорит собеседник Forbes в правоохранительных органах. Речь идет сразу о трех статьях: уклонение от уплаты налогов, организация нелегального игорного бизнеса и легализация средств. Сумма претензий - более 10 млрд грн»; твердження про «відмивання» близько 5 млрд грн для нелегальних казино та про організацію «схеми легалізації коштів з використанням «міскодингу». є недостовірною та спростовується. «Спростування. Інформація, поширена [INFO] на інформаційному ресурсі forbes.ua, за посиланням [INFO] під заголовком «[INFO]», а саме: - назву статті «[INFO]»; - «Співрозмовник Forbes із керівного складу НБУ говорив, що представники МВФ вказували на величезний обсяг непрозорих транзакцій, що проходили через «Айбокс», і запитували: «Коли ви приберете цю схему?»; - «На початку лютого депутат фракції «Голос» [PERSON] почав публікувати дані розслідування Тимчасової слідчої комісії, згідно з якими гральна індустрія використовувала схеми міскодингу для приховування масштабів діяльності. Було названо дев`ять банків, які брали участь у цьому. Серед них - фінустанова [PERSON]»; - «Причина в тому, за твердженням співрозмовника в СБУ, що компанії [PERSON] обробляли великі обсяги операцій з платіжними картками з Росії»; - «СБУ розслідує діяльність кількох посадових осіб «Айбоксу» та [PERSON], каже співрозмовник Forbes у правоохоронних органах. Мова йде відразу про три статті: ухилення від сплати податків, організація нелегального грального бізнесу та легалізація коштів. Сума претензій - понад 10 млрд грн»; - твердження про «відмивання» близько 5 млрд грн для нелегальних казино та про організацію «схеми легалізації коштів з використанням «міскодингу». є недостовірною та спростовується. Визнати незаконним використання ТОВ «УЯВИ!» в публікаціях за посиланнями [INFO] та [INFO] фотографій із зображенням [PERSON] , а також торговельної марки «[INFO].», права на яку належать позивачу, без отримання відповідного дозволу. Зобов`язати ТОВ «УЯВИ!» у строк 5 календарних днів з дня набрання законної сили судовим рішенням видалити з інформаційного ресурсу: forbes.ua всі фотографії із зображенням [PERSON] , використані без її дозволу, а також неправомірно використані зображення торговельної марки «[INFO].». Стягнути з ТОВ «УЯВИ!» на користь позивача судові витрати. Свої вимоги позивач обґрунтовує тим, що вона є акціонером Акціонерного товариства «АЙБОКС БАНК» (далі - АТ «АЙБОКС БАНК»), якій належить на праві власності 42 339 851 простих бездокументарних іменних акцій банку загальною номінальною вартістю 189 682 532,48 грн. і складає 24,980000 % статутного капіталу банку, що підтверджується випискою про стан рахунку в цінних паперах станом на [INFO] , та власником торговельної марки «[INFO].». [INFO] на інформаційному ресурсі forbes.ua, за посиланнями [INFO] опублікована стаття під заголовком (російською мовою) « [INFO]» та [INFO] (українською мовою). Дані публікації розміщені на веб-сайті, належному відповідачу ТОВ «УЯВИ!». [INFO] за посиланням [INFO], поширено публікацію під заголовком «[INFO]». Позивач зазначає, що у наведених публікаціях відповідач поширює інформацію стосовно неї, яка завдає шкоди її діловій репутації, оскільки висловлювання відповідача, поширені у спірних публікаціях формують негативну оцінку особи позивача в очах суспільства, дискредитують її як бізнесмена та руйнують репутацію позивача, формують у незалежного спостерігача образ злодійки та шахрайки, діяльність якої має ознаки протиправної, що порушує кримінальний кодекс. При цьому, поширюючи вищевказану інформацію, відповідач порушив фундаментальний принцип презумпції невинуватості, закріплений у статті 62 Конституції України. Інформація, поширена у даних публікаціях виражена у посиланні на конкретні факти та події, що відбулися, носить стверджувальний характер, не містить жодних посилань чи обмовок щодо припущень, власного тлумачення або викладення інформації через власні погляди відповідача, автором не вживалися мовно-стилістичні засоби про ймовірність або припущення інформації. На думку позивача, є абсолютно очевидно, що автор застосовує суцільні маніпуляції, демонструє завідомо неправдиву інформацію, явно прагне нав`язати широкому загалу думку про нібито незаконну діяльність позивача. Цю негативну інформацію, про позивача, можуть побачити у всьому світі і коло осіб яким вона доступна фактично необмежене. Таким чином, поширеною інформацією завдано шкоди особистим правам позивача - честі, гідності та діловій репутації. З урахуванням викладеного, позивач просила позов задовольнити. Ухвалою від 05.05.2025р. відкрито провадження у справі, розгляд якої вирішено проводити в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання. 26.06.2025р. від представника відповідача надійшов відзив на позовну заяву в якому він проти задоволення позову заперечував посилаючись на те, що позовна заява не містить доказів на підтвердження викладених у ній тверджень про те, що вказана інформація порушує особисті немайнові права позивача, тобто/або завдає шкоди відповідним особистим немайновим благам, або перешкоджає особі повно і своєчасно здійснювати своє особисте немайнове право. Доданий позивачем до позову електронний доказ публікації від [INFO] та позовні вимоги, пов`язані з цією публікацією з 18.04.2025 року не відповідають ані назві ані змісту самої публікації за цим самим посиланням: [INFO]. Поширення та оцінка отриманих відповідачем повідомлень від суб`єктів владних повноважень, фізичних та юридичних осіб, зроблені з посиланням на джерело, є оціночними судженнями виключно автора відповідача, які ґрунтуються на його особистому трактуванні отриманої з таких інших джерел інформації. В жодній з публікацій відсутнє твердження, що позивача було визнано винною у скоєнні інкримінованих їй злочинів, а в них лише констатується зміст підозр правоохоронних органів до неї. З урахуванням викладеного, представник відповідача просив у позові відмовити. На адресу суду від представника позивача надійшла відповідь на відзив в якій він зазначив, що публікація від [INFO]. була викладена російською мовою, та після звернення адвоката від 15.04.2025 р., в якому було вказано на порушення ст. 25 Закону України «Про забезпечення функціонування української мови як державної» щодо відповідності змісту різних мовних версій, відповідач вніс зміни до російськомовної версії, привівши її у відповідність до чинного законодавства. Аналіз змісту публікацій засвідчує використання маніпулятивних прийомів, а саме неприпустиме порівняння позивача з «[PERSON], [PERSON] і іншими зрадниками, російськими військовими злочинцями» - це прийом «асоціативного ряду», спрямований на дискредитацію; категоричні твердження «[PERSON] і два пособниці звинувачуються» замість коректного «підозрюються» порушують презумпцію невинності; упереджена подача інформації без позиції захисту порушує принцип збалансованості. Представником позивача на підтвердження обставин викладених у позовній заяві надано звіти за результатами фіксації та дослідження змісту вебсторінки: № 99/2025-ЗВ від 22.04.2025 для вебсторінки [INFO]; № 100/2025-ЗВ від 22.04.2025 для вебсторінки [INFO]; № 101/2025-ЗВ від 22.04.2025 р. для вебсторінки [INFO]; № 102/2025-ЗВ від 22.04.2025 для вебсторінки [INFO]; довідку з відомостями про власника веб-сайту № 56/2025-Д від 07.05.2025 щодо доменного імені forbes.ua; висновок експерта про проведення семантико-текстуальної експертизи від 30.06.2025 № 056/128, проведений Державним підприємством «Українське бюро лінгвістиків України». 08 липня 2025 року від представника відповідача надійшли заперечення на відповідь на відзив в яких він зазначив, що позивач визнав факт внесення змін до назви та змісту публікацій українською мовою про позивача ще до звернення із позовом до суду. А відтак відсутні підстави для задоволення позовних вимог про визнання недостовірною та такою, що завдає шкоду честі, гідності та діловій репутації [PERSON] , інформації, поширеної ТОВ «УЯВИ!» на інформаційному ресурсі forbes.ua [INFO]. та її спростування. Крім того, враховуючи те, що провадження у справі було відкрито 05.05.2025р. й обізнаність позивача про уточнення відповідачем назви та змісту публікацій про неї до відкриття провадження у справі, а також те, що позивачу було достеменно відомо про відсутність оригіналу електронного доказу зазначеного у Звіті за результатами фіксації та дослідження змісту вебсторінки від 22.04.2025р. № 100/2025-ЗВ, станом на 07.07.2025р. у справі відсутні докази фіксації та дослідження змісту вебсторінки станом на 18.04.2025р. тощо. Щодо наданого Висновку експерта про проведення семантико-текстуальної експертизи від 30.06.2025 року № 056/128, представник відповідача зазначив, що він не може бути прийнятий судом до уваги, оскільки в Реєстрі атестованих судових експертів на офіційній сторінці Міністерства юстиції України за посиланням: [INFO] та в Дослідженні, відповідні відомості про атестацію судового експерта Ажнюка Б. М., яким проведена експертиза - відсутні. Також, дослідженням не підтверджені факти, викладені позивачем, то й підстави для задоволення позовних вимог викладених у позові [PERSON] до відповідача про захист честі, гідності, ділової репутації та спростування недостовірної інформації - відсутні. З урахуванням викладеного, представник відповідача просив відмовити у задоволенні позовних вимог. Ухвалою від 05.05.2025 р. відкрито провадження у справі, розгляд якої вирішено проводити в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання. Ухвалою від 07.07.2025 р. закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті. Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримав, просив суд задовольнити їх у повному обсязі з підстав викладених в позові та інших поданих ним заявах по суті справи. Представник відповідача в судовому засіданні проти позовних вимог заперечив, просив суд відмовити у їх задоволенні з підстав викладених в поданих ним заявах по суті справи. Вислухавши представника позивача, представника відповідача, дослідивши матеріали справи та проаналізувавши надані докази, суд вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Відповідно до частини четвертої статті 32 Конституції України кожному гарантується судовий захист права спростовувати недостовірну інформацію про себе і членів своєї сім`ї та права вимагати вилучення будь-якої інформації, а також право на відшкодування матеріальної і моральної шкоди, завданої збиранням, зберіганням, використанням та поширенням такої недостовірної інформації. Згідно з частиною другою та третьою статті 34 Конституції України і статтею 10 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) кожен має право на свободу вираження поглядів. Це право включає свободу дотримуватися своїх поглядів, одержувати і передавати інформацію та ідеї без втручання органів державної влади і незалежно від кордонів. Здійснення цих свобод, оскільки воно пов`язане з обов`язками і відповідальністю, може підлягати таким формальностям, умовам, обмеженням або санкціям, що встановлені законом і є необхідними в демократичному суспільстві, зокрема, для захисту репутації чи прав інших осіб. Статтею 201 ЦК України передбачено, що особистими немайновими благами, які охороняються цивільним законодавством, є, зокрема, честь, гідність і ділова репутація. Перевіряючи обставини справи, судом встановлено, що позивач [PERSON] є акціонером АТ «АЙБОКС БАНК», якій належить на праві власності 42339851 простих бездокументарних іменних акцій банку загальною номінальною вартістю 189682532,48 грн. і складає 24,98% статутного капіталу банку, що підтверджується випискою про стан рахунку в цінних паперах станом на 07.03.2023р., та власником торговельної марки «[INFO].». [INFO] на інформаційному ресурсі forbes.ua, за посиланнями [INFO] опублікована стаття під заголовком (російською мовою) « [INFO]» та [INFO] (українською мовою). Дані публікації розміщені на вебсайті, належному відповідачу ТОВ «УЯВИ!». У вказаних публікаціях була викладена наступна інформація: Російською мовою: - «В ходе следствия детективы установили, что подозреваемые, в частности акционеры банка, организовали схему легализации средств с использованием «мискодинга». Для этого было создано более 20 подконтрольных компаний, открывших счета в банке»; - «На основании собранных доказательств детективы БЭБ сообщили [PERSON] подозрение и объявили ее в розыск. Пока [PERSON] скрывается за границей»; - «[PERSON] и две пособницы обвиняются в совершении преступлений по статьям 203-2 и 209 Уголовного кодекса Украины»; - порівняння Позивача з «беглецами, предателями, российскими военными преступниками» («...Ранее такой механизм был применен к [PERSON], [PERSON] и другим беглецам, предателям, [INFO] »). Українською мовою: « Детективи стверджують, що підозрювані, зокрема акціонери банку, організували схему легалізації коштів із використанням «міскодингу». Для цього було створено нібито понад 20 підконтрольних компаній, які відкрили рахунки в банку». Також, [INFO] на інформаційному ресурсі forbes.ua за посиланням [INFO] , було розміщено публікацію під заголовком «[INFO]». У вказаній публікації була викладена наступна інформація про позивача: «- сама назва статті «[INFO]», що створює негативну характеристику Позивача; - «Собеседник Forbes из руководящего состава НБУ говорил, что представители МВФ указывали на огромный объем непрозрачных транзакций, проходивших через «Айбокс», и спрашивали: «Когда вы уберете эту схему?»; - «В начале февраля депутат фракции «Голос» [PERSON] начал публиковать данные расследования Временной следственной комиссии, согласно которым игральная индустрия использовала схемы мискодинга для сокрытия масштабов деятельности. Были названы девять банков, участвовавших в этом. Среди них - финучреждение [PERSON]»; - «Причина в том, по утверждению собеседника в СБУ, что компании [PERSON] обрабатывали большие объемы операций с платежными картами из России»; - «СБУ расследует деятельность нескольких должностных лиц «Айбокса» и [PERSON], говорит собеседник Forbes в правоохранительных органах. Речь идет сразу о трех статьях: уклонение от уплаты налогов, организация нелегального игорного бизнеса и легализация средств. Сумма претензий - более 10 млрд грн»; - твердження про «відмивання» близько 5 млрд грн для нелегальних казино та про організацію «схеми легалізації коштів з використанням «міскодингу». Крім того, [INFO] за посиланням [INFO], поширено публікацію під заголовком «[INFO]». У наведеній публікації відповідач поширив наступну інформацію стосовно позивача: - назва статті «[INFO]», що створює негативну характеристику Позивача; - «Співрозмовник Forbes із керівного складу НБУ говорив, що представники МВФ вказували на величезний обсяг непрозорих транзакцій, що проходили через «Айбокс», і запитували: «Коли ви приберете цю схему?»; - «На початку лютого депутат фракції «Голос» [PERSON] почав публікувати дані розслідування Тимчасової слідчої комісії, згідно з якими гральна індустрія використовувала схеми міскодингу для приховування масштабів діяльності. Було названо дев`ять банків, які брали участь у цьому. Серед них - фінустанова [PERSON]»; - «Причина в тому, за твердженням співрозмовника в СБУ, що компанії [PERSON] обробляли великі обсяги операцій з платіжними картками з Росії»; - «СБУ розслідує діяльність кількох посадових осіб «Айбоксу» та [PERSON], каже співрозмовник Forbes у правоохоронних органах. Мова йде відразу про три статті: ухилення від сплати податків, організація нелегального грального бізнесу та легалізація коштів. Сума претензій - понад 10 млрд грн»; - твердження про «відмивання» близько 5 млрд грн для нелегальних казино та про організацію «схеми легалізації коштів з використанням «міскодингу». Позивач вважає, що відповідачем всупереч нормам діючого законодавства України відносно неї було розповсюджено недостовірну, негативну інформацію, що призвело до порушення її законних прав та інтересів, оскільки розповсюдження вказаної інформації принижує її честь, гідність, а також ділову репутацію. Статтею 201 ЦК України визначено, що особистими немайновими благами, які охороняються цивільним законодавством, є: здоров`я, життя; честь, гідність і ділова репутація; ім`я (найменування); авторство; свобода літературної, художньої, наукової і технічної творчості, а також інші блага, які охороняються цивільним законодавством. Відповідно до ст. 277 ЦК України особа, особисті немайнові права якої порушено внаслідок поширення про неї та (або) членів її сім`ї недостовірної інформації, має право на відповідь, а також на спростування цієї інформації. Не є предметом судового захисту оціночні судження, думки, переконання, критична оцінка певних фактів і недоліків, які будучи вираженням суб`єктивної думки і поглядів відповідача, не можна перевірити на предмет їх відповідності дійсності (на відміну від перевірки істинності фактів) і спростувати, що відповідає прецедентній судовій практиці Європейського суду з прав людини при тлумаченні положень статті 10 Конвенції. Відповідно до ст. 297 ЦК України кожен має право на повагу до його гідності та честі. Гідність та честь фізичної особи є недоторканними. Фізична особа має право звернутися до суду з позовом про захист її гідності та честі. Відповідно до ст. 299 ЦК України фізична особа має право на недоторканність своєї ділової репутації. Фізична особа може звернутися до суду з позовом про захист своєї ділової репутації. Відповідно до ч.4 ст. 14 Закону України «Про інформацію» поширення інформації - це розповсюдження, обнародування, реалізація у встановленому законом порядку документованої або публічно оголошуваної інформації. Інформація може існувати, як в формі фактичних тверджень, так і в формі оціночних суджень. Відповідно до п.15 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи» (далі - Постанова) при розгляді справ зазначеної категорії суди повинні мати на увазі, що юридичним складом правопорушення, наявність якого може бути підставою для задоволення позову, є сукупність таких обставин: а) поширення інформації, тобто доведення її до відома хоча б одній особі у будь-який спосіб; б) поширена інформація стосується певної фізичної чи юридичної особи, тобто позивача; в) поширення недостовірної інформації, тобто такої, яка не відповідає дійсності; г) поширення інформації, що порушує особисті немайнові права, тобто або завдає шкоди відповідним особистим немайновим благам, або перешкоджає особі повно і своєчасно здійснювати своє особисте немайнове право. Відповідно до п.15 цієї ж Постанови під поширенням інформації слід розуміти: опублікування її у пресі, передання по радіо, телебаченню чи з використанням інших засобів масової інформації; поширення в мережі Інтернет чи з використанням інших засобів телекомунікаційного зв`язку; викладення в характеристиках, заявах, листах, адресованих іншим особам; повідомлення в публічних виступах, в електронних мережах, а також в іншій формі хоча б одній особі. Належним відповідачем у разі поширення оспорюваної інформації в мережі Інтернет є автор відповідного інформаційного матеріалу та власник вебсайту, особи яких позивач повинен установити та зазначити в позовній заяві (пункт 2 частини другої статті 119 ЦПК). Якщо автор поширеної інформації невідомий або його особу та/чи місце проживання (місцезнаходження) неможливо встановити, а також коли інформація є анонімною і доступ до сайту - вільним, належним відповідачем є власник вебсайту, на якому розміщено зазначений інформаційний матеріал, оскільки саме він створив технологічну можливість та умови для поширення недостовірної інформації. Відповідно до ч.11 ст. 52-1 Закону України «Про авторське право і суміжні права» власники вебсайтів та постачальники послуг хостингу, крім фізичних осіб, які не є суб`єктами господарювання, зобов`язані розміщувати у вільному доступі на власних вебсайтах та (або) в публічних базах даних записів про доменні імена (WHOIS) таку достовірну інформацію про себе: а) повне ім`я або найменування власника вебсайту та постачальника послуг хостингу; б) повну адресу місця проживання або місцезнаходження власника вебсайту та постачальника послуг хостингу; в) контактну інформацію власника вебсайту та постачальника послуг хостингу, у тому числі адресу електронної пошти, номер телефону, за якими з ними можливо оперативно зв`язатися. Згідно інформації, розміщеної на інтернет-ресурсі forbes.ua власником інформаційного ресурсу (сайту) forbes.ua є Товариство з обмеженою відповідальністю «УЯВИ!», суб`єкт у сфері онлайн-медіа, ідентифікатор медіа - R40-05480, місцезнаходження: Україна, 04119, місто Київ, вул. Джонса Гарета, будинок 8, 1 пуск. компл., 1 пов., прим. №3, контакти редакції: [NUMBER] (з 9.00 до 18.00 у робочі дні), info@forbes.ua, що підтверджується інформацією з публікацій на сайті відповідача. Таким чином, ТОВ «УЯВИ!» є належним відповідачем у справі. Зазначені вище публікації розміщено у вільному доступі в мережі Інтернет, що підтверджується роздруківкою вебсторінок. Вказані публікації доступні невизначеному колу осіб. На підтвердження вказаних обставин, позивачем надано звіти за результатами фіксації та дослідження змісту вебсторінки: № 99/2025-ЗВ від 22.04.2025 для вебсторінки [INFO]; № 100/2025-ЗВ від 22.04.2025 для вебсторінки [INFO]; № 101/2025-ЗВ від 22.04.2025 для вебсторінки [INFO]; № 102/2025-ЗВ від 22.04.2025 для вебсторінки [INFO]. Основним ідентифікатором фізичної особи в текстовому матеріалі є ім`я фізичної особи, яке відповідно до статті 28 ЦК України складається з прізвища, власного імені та по батькові, якщо інше не випливає із закону або звичаю національної меншини, до якої вона належить. Інформацію, яка дає змогу ідентифікувати особу, можуть містити також контекстуальні індикатори (або їх сукупність), зокрема вказівка на родинні зв`язки, місце проживання, місце роботи, посаду, належність до певного об`єднання громадян (громадської організації, політичної партії тощо), вказівка на об`єкти, які перебувають або перебували в її власності, на події, пов`язані з життям і діяльністю цієї особи, як от, перебування в збройних формуваннях, захворювання, судимість і тому подібні дані. У тому випадку, коли аналізований текстовий матеріал супроводжується зображенням (фото та відеоматеріали), можливості ідентифікації доповнюються зіставленням відповідних зображень з фотографіями в паспорті та інших документах, що ідентифікують особу. Як зазначив Європейський суд з прав людини в рішенні від 04.04.2013 року у справі «Рєзнік проти Росії» в обставинах конкретної справи повинно бути дещо, що змусить пересічного читача відчути, що твердження, що розглядається, здійснило прямий вплив на заявника, або що критика була спрямована саме нього. Встановлено, що у спірних публікаціях від [INFO] та [INFO] зазначається прізвище та ім`я позивача [PERSON] та компанії Айбокс Банк, акціонером якої є позивач. Крім того, публікації містять фотографії безпосередньо позивача. Таким чином, судом достовірно встановлено, що зміст публікацій дає можливість повністю ідентифікувати позивача як особу, про яку йдеться у публікаціях, а тому спірна інформацію, стосується саме позивача, а не будь-якої іншої особи. Пунктом 19 Постанови, визначено, що вирішуючи питання про визнання поширеної інформації недостовірною, суди повинні визначати характер такої інформації та з`ясовувати, чи є вона фактичним твердженням, чи оціночним судженням. Відповідно до ст. 30 Закону України «Про інформацію» оціночними судженнями, за винятком наклепу, є висловлювання, які не містять фактичних даних, критика, оцінка дій, а також висловлювання, що не можуть бути витлумачені як такі, що містять фактичні дані, зокрема з огляду на характер використання мовно-стилістичних засобів (вживання гіпербол, алегорій, сатири). Оціночні судження не підлягають спростуванню та доведенню їх правдивості. Згідно позиції ЄСПЛ щодо різниці між поняттями «оціночне судження» та «факти», зокрема у п.39 рішення ЄСПЛ від 28.03.2013р. у справі «Нова Газета» і Бородянський проти Росії» вказано, що правдивість оціночних суджень не піддається доведенню і їх потрібно відрізняти від фактів, існування яких може бути доведено. У п.75 рішення ЄСПЛ від 12.07.2001р. у справі «Фельдек проти Словаччини» суд зазначив, що на відміну від оціночних суджень, реальність фактів можна довести. Проаналізувавши зміст публікацій від [INFO]. та від [INFO]., судом встановлено, що інформація, поширена у них виражена у посиланні на конкретні факти та події, що відбулися, носить стверджувальний характер, не містить жодних посилань чи обмовок щодо припущень, власного тлумачення або викладення інформації через власні погляди відповідача, автором не вживалися мовно-стилістичні засоби про ймовірність або припущення інформації. Вказане підтверджується висновком експерта від 30.06.2025 року № 056/128 складеним Українським бюро лінгвістичних експертиз НАН України експертом Ажнюком Б. М., відповідно до якого публікація «[INFO]» (текст українською мовою) та публікація «[INFO]» (текст російською мовою) оприлюдненні за посиланням: [INFO], містять інформацію про те, що представниками МВФ вказували на великий обсяг непрозорих операцій, що проходили через «Айбокс». Зазначену інформацію містять такі текстові сегменти: «Співрозмовник Forbes із керівного складу НБУ говорив, що представники МВФ вказували на величезний обсяг непрозорих транзакцій, що проходили через «Айбокс», і запитували: «Коли ви приберете цю схему?»; «Собеседник Forbes из руководящего состава НБУ говорил, что представители МВФ указывали на огромный объем непрозрачных транзакций, проходивших через «Айбокс», и спрашивали: «Когда вы уберете эту схему?». Висловлювання зазначені вище містять інформацію про те, що представники МВФ вказували на великий обсяг непрозорих операцій, що проходили через «Айбокс», виражену у формі тверджень. Публікації «[INFO]» (текст українською мовою) та публікація «[INFO]» (текст російською мовою) оприлюдненні за посиланням: [INFO], містять інформацію про те, що фінансова установа [PERSON] причетна до використання схеми мискодингу для приховування масштабів діяльності, які використовувала ігрова індустрія. Зазначену інформацію містять такі текстові сегменти: «На початку лютого депутат фракції «Голос» [PERSON] почав публікувати дані розслідування Тимчасової слідчої комісії, згідно з якими гральна індустрія використовувала схеми міскодингу для приховування масштабів діяльності. Було названо дев`ять банків, які брали участь у цьому. Серед них - фінустанова [PERSON]»; «В начале февраля депутат фракции «Голос» [PERSON] начал публиковать данные расследования Временной следственной комиссии, согласно которым игральная индустрия использовала схемы мискодинга для сокрытия масштабов деятельности. Были названы девять банков, участвовавших в этом. Среди них - финучреждение [PERSON]». Зазначені висловлювання містять інформацію про те, що фінансова установа [PERSON] причетна до використання схеми мискодингу для приховування масштабів діяльності, які використовувала ігрова індустрія, виражену у формі тверджень. Публікації «[INFO]» (текст українською мовою) та публікація «[INFO]» (текст російською мовою) оприлюдненні за посиланням: [INFO], містять інформацію про те, що компанія [PERSON] опрацьовували великі обсяги операцій з платіжними картками з Росії. Зазначену інформацію містять такі текстові сегменти: «Причина в тому, за твердженням співрозмовника в СБУ, що компанії [PERSON] обробляли великі обсяги операцій з платіжними картками з Росії» «Причина в том, по утверждению собеседника в СБУ, что компании [PERSON] обрабатывали большие объемы операций с платежными картами из России». Зазначені висловлювання містять інформацію про те, що компанії [PERSON] опрацьовували великі обсяги операцій з платіжними картками з Росії, виражену у формі тверджень. Публікації «[INFO]» (текст українською мовою) та публікація «[INFO]» (текст російською мовою) оприлюдненні за посиланням: [INFO], містять інформацію про те, що СБУ веде розслідування діяльності [PERSON] за статтями щодо ухилення від сплати податків, організації нелегального ігрового бізнесу і легалізації коштів. Зазначену інформацію містять такі текстові сегменти: «СБУ розслідує діяльність кількох посадових осіб «Айбоксу» та [PERSON], каже співрозмовник Forbes у правоохоронних органах. Мова йде відразу про три статті: ухилення від сплати податків, організація нелегального грального бізнесу та легалізація коштів. Сума претензій - понад 10 млрд грн»; «СБУ расследует деятельность нескольких должностных лиц «Айбокса» и [PERSON], говорит собеседник Forbes в правоохранительных органах. Речь идет сразу о трех статьях: уклонение от уплаты налогов, организация нелегального игорного бизнеса и легализация средств. Сумма претензий - более 10 млрд грн». Зазначені висловлювання містять інформацію про те, що СБУ веде розслідування діяльності [PERSON] за статтями щодо ухилення від сплати податків, організації нелегального ігрового бізнесу і легалізації коштів, виражену у формі тверджень. Публікації «[INFO]» (текст українською мовою) та публікація «[INFO]» (текст російською мовою) оприлюдненні за посиланням: [INFO] , містить інформацію, виражену у формі тверджень, яка може бути принизливою для честі й гідності [PERSON] і завдавати шкоди її діловій репутації. Зазначену інформацію містять такі текстові сегменти: «Співрозмовник Forbes із керівного складу НБУ говорив, що представники МВФ вказували на величезний обсяг непрозорих транзакцій, що проходили через «Айбокс», і запитували: «Коли ви приберете цю схему?»; «Собеседник Forbes из руководящего состава НБУ говорил, что представители МВФ указывали на огромный объем непрозрачных транзакций, проходивших через «Айбокс», и спрашивали: «Когда вы уберете эту схему?»; «На початку лютого депутат фракції «Голос» [PERSON] почав публікувати дані розслідування Тимчасової слідчої комісії, згідно з якими гральна індустрія використовувала схеми міскодингу для приховування масштабів діяльності. Було названо дев`ять банків, які брали участь у цьому. Серед них - фінустанова [PERSON]»; «В начале февраля депутат фракции «Голос» [PERSON] начал публиковать данные расследования Временной следственной комиссии, согласно которым игральная индустрия использовала схемы мискодинга для сокрытия масштабов деятельности. Были названы девять банков, участвовавших в этом. Среди них - финучреждение [PERSON]»; «Причина в тому, за твердженням співрозмовника в СБУ, що компанії [PERSON] обробляли великі обсяги операцій з платіжними картками з Росії»; «Причина в том, по утверждению собеседника в СБУ, что компании [PERSON] обрабатывали большие объемы операций с платежными картами из России»; «СБУ розслідує діяльність кількох посадових осіб «Айбоксу» та [PERSON], каже співрозмовник Forbes у правоохоронних органах. Мова йде відразу про три статті: ухилення від сплати податків, організація нелегального грального бізнесу та легалізація коштів. Сума претензій - понад 10 млрд грн»; «СБУ расследует деятельность нескольких должностных лиц «Айбокса» и [PERSON], говорит собеседник Forbes в правоохранительных органах. Речь идет сразу о трех статьях: уклонение от уплаты налогов, организация нелегального игорного бизнеса и легализация средств. Сумма претензий - более 10 млрд грн». Відповідно до ст. 106 ЦПК України передбачено, що учасник справи має право подати до суду висновок експерта, складений на його замовлення. Порядок проведення експертизи та складення висновків експерта за результатами проведеної експертизи визначається відповідно до чинного законодавства України про проведення судових експертиз. Експерт, який склав висновок за зверненням учасника справи, має ті самі права і обов`язки, що й експерт, який здійснює експертизу на підставі ухвали суду. За заявою учасника справи про наявність підстав для відводу експерта, який підготував висновок на замовлення іншої особи, такий висновок судом до розгляду не приймається, якщо суд визнає наявність таких підстав. Відповідно до ст. 110 ЦПК України, висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими ст. 89 цього Кодексу. Відхилення судом висновку експерта повинно бути мотивоване в судовому рішенні. Суд вважає, що висновок експерта від 30.06.2025 року № 056/128 складений Українським бюро лінгвістичних експертиз НАН України експертом Ажнюком Б.М. відповідає вимогам щодо належного доказу у цій справі і береться судом до уваги в якості доказу при вирішенні даної справи по суті. Посилання представника відповідача щодо невідповідності висновку експертизи матеріалам справи, а також на відсутність відповідної кваліфікації експерта для складання такого висновку, суд не приймає до уваги, оскільки відповідачем на спростування висновку зазначено лише формальні аспекти експертного висновку, при цьому не спростовано жодного висновку експерта по суті. Частина 6 статті 102 Цивільного процесуального кодексу України передбачає зазначення у висновку експерта «відомостей про свідоцтво про присвоєння кваліфікації судового експерта за наявності». Формулювання «за наявності» однозначно вказує на необов`язковість наявності такого свідоцтва для проведення експертного дослідження. Аналогічні положення містяться у статті 98 пункті 6 Господарського процесуального кодексу України та статті 101 пункті 6 Кодексу адміністративного судочинства України. Експерт Ажнюк Б.М. є висококваліфікованим фахівцем, який має ступінь доктора філологічних наук та обіймає посаду директора наукової установи Національної академії наук України. Наукові установи Національної академії наук України мають повноваження проводити експертні дослідження відповідно до законодавства України про наукову та науково-технічну діяльність. Слід звернути увагу на те, що Державне підприємство «Українське бюро лінгвістичних експертиз», в рамках якого було проведено експертне дослідження, перебуває у стадії припинення з восьмого липня 2025 року у зв`язку з його організаційно-правовим перетворенням у Державну установу «Українське бюро лінгвістичних експертиз». Постановою Президії Національної академії наук України як засновника новостворену Державну установу визначено повним правонаступником Державного підприємства «Українське бюро лінгвістичних експертиз». Таке перетворення здійснюється з метою удосконалення організаційної структури та підвищення ефективності діяльності установи, що жодним чином не впливає на правовий статус та юридичну силу експертних досліджень, проведених до моменту реорганізації. Зміна організаційно-правової форми установи не може бути підставою для сумніву у достовірності та допустимості експертного висновку, особливо з огляду на забезпечення правонаступництва та збереження всіх повноважень установи. З урахуванням викладеного, твердження представника відповідача про невідповідність висновку експерта вимогам чинного законодавства є необґрунтованими. У ч.2 ст. 302 ЦК України передбачено обов`язок особи, яка поширює інформацію, переконатися в її достовірності. Відповідно до п.15 Постанови, недостовірною вважається інформація, яка не відповідає дійсності або викладена неправдиво, тобто містить відомості про події та явища, яких не існувало взагалі або які існували, але відомості про них не відповідають дійсності (неповні або перекручені). Аналіз чинного законодавства дає підстави стверджувати про існування презумпції неправдивості відомостей, які завдають шкоди честі, гідності та діловій репутації, а тому обов`язок доведення правдивості такої інформації покладається на особу, яка таку інформацію поширила. Відповідно до статті 16 Кримінального процесуального кодексу України зазначено, що особа вважається невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено у порядку, передбаченому цим Кодексом, і встановлено обвинувальним вироком суду, що набрав законної сили. Твердження про незаконність дій - це діяння визначені КК України як злочин, отже як сам факт їх вчинення, так і факт вчинення їх конкретною особою (фізичною або юридичною) можуть бути встановлені лише обвинувальним вироком суду відповідно до ст. 62 Конституції України та ч.1 ст. 17 КПК України. Недостовірність інформації, поширеної ТОВ «УЯВИ!» на ресурсі forbes.ua [INFO]. та [INFO]., підтверджується тим, що на момент оприлюднення зазначених матеріалів і станом на сьогодні відсутній будь-який обвинувальний вирок суду, який набрав законної сили, що засвідчував би вчинення позивачем будь-яких протиправних дій. Зокрема, немає рішень суду, які б підтверджували факти легалізації доходів, організації нелегального грального бізнесу, вчинення правопорушень, передбачених Кримінальним кодексом України, чи переховування позивача за кордоном, тощо. Таким чином, поширення відповідачем такої інформації є порушенням основоположного принципу презумпції невинуватості, закріпленого у статті 62 Конституції України, відповідно до якої особа вважається невинуватою у вчиненні злочину та не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено в установленому законом порядку і підтверджено обвинувальним вироком суду. За відсутності обвинувального вироку суду, який набрав законної сили та встановлював би факт вчинення позивачем будь-якого кримінального правопорушення, усі наведені у оспорюваних публікаціях відповідача твердження є безпідставними, не підтвердженими належними доказами і, відповідно, недостовірними. З огляду на викладене, суд приходить до висновку, що поширені відповідачем у спірних публікаціях твердження створюють у суспільній свідомості стійке негативне враження про позивача, формують упереджене ставлення до неї та підривають довіру до її ділової репутації. Такі твердження дискредитують позивача як підприємця, зображуючи її діяльність як таку, що нібито має ознаки протиправної поведінки, передбаченої Кримінальним кодексом України. Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини (зокрема, рішення у справах Lingens v. Austria, Steel and Morris v. the United Kingdom), поширення відомостей, які подаються як факти та можуть серйозно зашкодити репутації особи, без належної доказової бази становить втручання у право на повагу до приватного життя та репутації, гарантоване статтею 8 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. У цьому випадку відповідач не довів правдивість поширеної інформації, а отже, таке втручання є неправомірним. Поширивши зазначену інформацію, відповідач сформував у суспільстві та серед ділових партнерів негативне уявлення про особу позивача, чим завдав шкоди його честі, гідності та діловій репутації, зважаючи на те, що статус керівника та власника фінансової установи має особливе суспільне значення. На підставі викладеного, суд приходить до висновку про необхідність задоволення вимог позивача про визнання недостовірною та такою, що порушує її честь, гідність та ділову репутацію інформацію, поширену ТОВ «УЯВИ!» на інформаційному ресурсі forbes.ua: [INFO] за посиланням [INFO] та [INFO] за посиланням [INFO], а також задоволенню підлягають похідні вимоги про спростування зазначеної інформації. При цьому, суд не приймає до уваги заперечення представника відповідача про те, що інформація, поширена у спірних публікаціях, нібито є лише оціночними судженнями. У даному випадку публікації від [INFO]. та від [INFO]. містять конкретні фактичні відомості, що стосуються нібито вчинення позивачем кримінально караних діянь, її місця перебування та інших обставин, які можуть бути перевірені шляхом встановлення їх істинності. Таким чином, вони виходять за межі суб`єктивної оцінки та підлягають кваліфікації як фактичні твердження. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, зокрема у справах Feldek v. Slovakia, Jerusalem v. Austria, вирішальним є не форма висловлювання (наявність оціночних елементів), а зміст і контекст, у якому воно було поширене. Якщо у висловлюванні містяться факти, здатні зашкодити репутації особи, то на особу, яка їх поширила, покладається обов`язок довести їх правдивість. Також ЄСПЛ у справі Lopes Gomes da Silva v. Portugal наголосив, що навіть оціночні судження повинні мати достатнє фактичне підґрунтя, інакше вони можуть вважатися надмірним і неправомірним втручанням у репутацію особи. Проаналізувавши матеріали справи та спірні публікації, судом достовірно встановлено, що інформація викладена про позивача не лише не містять належного фактичного підґрунтя, а й поширює неправдиві відомості, що формують у громадськості переконання про нібито протиправну поведінку позивача, чим порушують баланс між свободою вираження поглядів та правом на повагу до честі, гідності та ділової репутації, гарантованим статтею 10 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод Щодо вимог позивача про визнання незаконним використання ТОВ «УЯВИ!» в публікаціях за посиланнями [INFO] та [INFO] фотографій із зображенням позивача [PERSON] , а також торговельної марки «[INFO].», права на яку належать позивачу, і зобов`язання їх видалити, то слід зазначити наступне. Відповідно до ст. 307 Цивільного кодексу України, фотографування фізичної особи, а також використання її зображення можливе лише за згодою цієї особи, за винятком випадків, прямо передбачених законом. Згідно з ч.1 ст. 307 ЦК України фізична особа може бути знята на фото-, кіно-, теле- чи відеоплівку лише за її згодою. Згода особи на знімання її на плівку припускається, якщо це здійснюється у публічних місцях, при цьому така особа не заперечує проти знімання». При цьому ч.2 ст. 307 ЦК України прямо встановлює, що фотографія, інші художні твори, на яких зображена фізична особа, можуть бути публічно демонстровані, відтворені, розповсюджені лише за згодою цієї особи. Позивач зазначила, що не надавала згоди на публічне використання фотографій із її зображенням у вказаних публікаціях. У матеріалах справи відсутні належні докази на підтвердження отримання згоди на таке використання з боку відповідача. Таким чином, використання відповідачем фото зображення [PERSON] без її дозволу є незаконним і порушує її немайнові права відповідно до ст. 296, 307, 308 ЦК України, а також принципи ст. 8 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (право на повагу до приватного і сімейного життя). Також, як встановлено матеріалами справи, позивач є власником торговельної марки «[INFO].», яка зареєстрована відповідно до законодавства України (свідоцтво № [NUMBER] ). Водночас, у публікаціях за вказаними посиланнями використовується позначення «[INFO].» у контексті, який: не має інформаційної необхідності; не є об`єктивним інформуванням суспільства про новини; створює враження про зв`язок між діяльністю позивача і фактами, що дискредитують його ділову репутацію. Зазначена марка охороняється відповідно до положень Закону України «Про охорону прав на знаки для товарів і послуг», а також норм Паризької конвенції про охорону промислової власності (ст. 6bis, ст. 10bis). Відповідно до ст. 20 Закону України «Про охорону прав на знаки для товарів і послуг», використання позначення, схожого до ступеня змішування з зареєстрованою торговельною маркою, у діловому обігу без згоди правовласника, є порушенням прав інтелектуальної власності. Жодної ліцензії, дозволу або письмового погодження на використання торговельної марки «[INFO].» позивачем не надавалось і цього не спростовано відповідачем, у зв`язку з чим суд приходить до висновку, що така публікація є порушенням прав інтелектуальної власності позивача. З урахуванням викладеного, суд вважає, що вказані позовні вимоги позивача також підлягають задоволенню. Крім того, відповідно до вимог ст.ст. 133, 141 ЦПК України, суд вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь позивача документально підтверджені витрати по сплаті судового збору у сумі 8478,40 грн.

Outcome: approved