Jurisdiction: civil
Date: 2025-08-28 00:00:00

1. Описова частина Короткий зміст позовної заяви 11.02.2025 [PERSON] через свого представника адвоката Олійник Я.О. звернулася до суду із позовом до [PERSON] про відшкодування шкоди, заподіяної залиттям квартири (а.с. 1-3). В обґрунтування позовних вимог посилався на те, що позивач є власником квартири за адресою: [ADDRESS] . Відповідачка [PERSON] є власником квартири за адресою: [ADDRESS] . Актом від 17.01.2025 на звернення власника квартири [ADDRESS] комісією зафіксовано наслідки залиття житлового приміщення: скрізь пошкоджено стельове покриття, вода потрапила на підлогу, крім ванної і туалету. Це сталося внаслідок затікання води з верхнього поверху квартири [ADDRESS] . Ймовірна причина залиття: при огляді квартири [ADDRESS] , виявлено затікання води по всій підлозі, в результаті роз`єднання системи водоочищення. Для розрахунку вартості, спричиненої залиттям позивач уклав договір про надання послуг №28-01-01/2025 від 28.01.2025 з ТОВ «Бюро незалежної судової експертизи України». За результатами проведення будівельно-технічної експертизи складений висновок експерта №28-01-01/2025 від 03.02.2025, яким підтверджено, що вартість відновлювального ремонту внаслідок залиття квартири складає 661152,00 грн з ПДВ. На підставі викладеного, просив стягнути з [PERSON] матеріальну шкоду, заподіяну внаслідок залиття квартири в сумі 661152,00 грн та витрати на проведення будівельного-технічної експертизи в сумі 36000,00 грн. Заяви учасників процесу по суті справи. Відповідачка позовні вимоги не визнала. 28.03.2025 представник відповідача адвокат Слободинська В.І. надала відзив на позовну заяву (а.с. 96 100), у якому вказала, що позивач не вжив досудових заходів врегулювання спору. Не погоджуючись із висновком експерта №28-01-01/2025 від 03.02.2025, вказала, що у не вказаний фізичний знос на момент залиття не врахований, висновок експерта не є належним доказом, оскільки види ремонтно-відновлювальних робіт і кошторис не узгоджуються і значно перевищують пошкодження, що зазначені в акті про залиття квартири. На момент залиття не складався перелік пошкодженого майна, що не дає можливості зробити висновок про пошкодження майна саме подією, що сталася 17.01.2025, у експертному висновку не враховано пошкоджень, які не відносяться до залиття. Висновок експерта викликає сумніви в його об`єктивності та відповідності дійсним обставинам, оскільки в його дослідницькій частині відсутні точні відомості про виявлені експертом пошкодження у приміщеннях квартири позивача, долучені до висновку матеріали, а саме фотографії не дають обґрунтованих даних про обсяг, характер, причини пошкоджень, які зазначені у дослідженні. Також висновок експерта не містить докладного опису проведених експертом досліджень, що, викликає сумніви в його правильності. Висновок експерта не стосується причин залиття квартири, експертом вирішувалось лише питання вартості проведення ремонтно-відновлювальних робіт. Просила відмовити у задоволенні позову. Представник позивачки\~04.04.2025\~надала відповідь\~на відзив (а.с. 115 - 118), у якій вказала, що позивач звертався до відповідачки з метою пред`явлення пошкоджень до огляду 17.01.2025, коли вони буди виявлені, внаслідок затоплення водою, яка затікала з квартири, що знаходиться поверхом вище [ADDRESS] . З квартири прибуло двоє чоловіків, один з яких представився власником на ім`я [PERSON] , надав доступ до квартири для подальшого складення акту про залиття та повідомив, що затоплення квартири відбулося не спеціально, оскільки у квартирі ніхто не проживає, він буде компенсовано шкоду. Також повідомив, що очікувати на прибуття поліції, яка була викликана для фіксації наслідків не буде. Тобто, саме відповідачкою проігнорована можливість бути присутнім при фіксації наслідків. Дані твердження зафіксовані в протоколі огляду від 17.01.2025 за участю понятих, поясненнях від представника позивача від 17.01.2025 до ВП №2 ДРУП №1 ГУНП в Дніпропетровській області. У протоколі огляду від 17.01.2025 зазначено, що в ході огляду встановлено, що зі стелі по всій поверхні, над кожною кімнатою стікає вода, яка йде з квартири, що розташовано над квартирою [ADDRESS] , а саме квартири [ADDRESS] . В ході огляду виявлені пошкодження стелі, стін, меблів, особистих речей власника, паркету. Стіни мають пошкодження у вигляді протікань воді із здуттям покриття. Є ознаки затоплення електричних приборів, внутрішнього наповнення стін, стелі та підлоги, що вкрита частково плиткою, частково килимом та частково паркетом. Ступінь пошкодження встановити неможливо у зв`язку з тим, що на момент огляду вода продовжує стікати зі стелі. Таким чином, наслідки залиття позивачем зафіксовано всіма можливими способами. Фізичний знос на момент залиття не врахований у зв`язку з його відсутністю. [PERSON] придбав квартиру [ADDRESS] на підставі договору купівлі-продажу від 14.04.2023. Від часу придбання і до серпня 2024 року по мірі фінансових можливостей робив ремонт. Розмір понесених витрат на здійснення ремонтних робіт підтверджується договором №Є.К-05/02/24 від 05.02.2024, укладеним між [PERSON] і ФОП [PERSON] про надання послуг з ремонту квартири за адресою: [ADDRESS] , дефектним актом від 05.02.2024 до договору, підсумковою відомістю ресурсів до договору, актом приймання виконаних будівельних робіт від 14.08.2024, довідкою про вартість виконаних будівельних робіт по об`єкту будівництва, рахунком від 14.08.2024 та довідкою-підтвердженням факту оплати за укладеним договором від 09.09.2024, кошторисами та актами виконаних робіт. У висновку експертизи експертом чітко зазначено, що для того, щоб повернути квартиру позивача в стан «до залиття» з вини відповідача вартість відновлювального ремонту внаслідок залиття квартири складає на час дослідження 661152,00 грн з ПДВ. Відповідачка надала\~12.04.2025\~заперечення на\~відповідь на\~відзив (а.с. 142 144), у яких вказала, що договір №Є.К-05/02/24 від 05.02.2024 не містить підтвердження фактичної оплати за виконані роботи у вигляді платіжного документа або квитанції, яка би підтверджувала здійснення реального платежу відповідно до вимог Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні». Перелік робіт в дефектному акті до договору є ідентичним переліку зазначеному в експертному висновку, що викликає сумніви щодо об`єктивності оцінки шкоди, адже якщо під час ремонту було замінено всі ті самі елементи, що й в експертизі, експертиза не є незалежним аналізом пошкоджень. Фотографії не співвідносяться із загальним планом приміщення. Найменування приміщень не співвідносяться з технічною документацією, відсутні точні позначення, у якому саме приміщенні зроблені фотографії, немає вказівки на напрям зйомки чи відстань до об`єкта. На фото зображене покриття, яке візуально більше схоже на ламінат, аніж паркет, оскільки частини (ламелі) підлогового покриття є досить великими, вздуті з країв. , у висновках експерта не вказано з достатньою точністю, який саме матеріал було пошкоджено. Це має принципове значення, оскільки вартість заміни паркету значно вища, ніж ламінату. А тому, відповідно, вартісна оцінка шкоди могла бути суттєво завищена. Щодо оцінки поліцією обсягу пошкоджень. Працівники поліції, які виїжджали на місце події та складали відповідні матеріали (протокол огляду на 6 арк.), не є фахівцями у сфері будівництва або оцінки майнової шкоди. Їхні протоколи фіксують лише загальний опис ситуації, а не є технічною оцінкою характеру та обсягу шкоди. Отже, такі документи не можуть бути доказами для встановлення розміру матеріальних збитків. Більше того, надсилання адвокатського запиту з проханням витребувати у працівників поліції відеоматеріали та відсутність посилання на них в експертизі дає підстави вважати, що екперт не міг об`єктивно встановити причинно наслідковий зв`язок між затопленням та наслідками затоплення. відсутність фізичного зносу, не підтверджене жодним належним доказом. В експертному висновку відсутні будь-які обгрунтування чому ним не враховано такий показник. Позивач має досвід у будівельній сфері, зокрема він був Керівником та засновником ТОВ «Газсервіскомпані» з кведами щодо ремонту і будівництва. Просила відмовити у задоволенні позову. Рух справи. Ухвалою судді Наумової О.С. від 14.02.2025 відкрито провадження по справі, вирішено розгляд справи проводити в порядку загального позовного провадження (а.с. 79). Ухвалою судді від 12.02.2025 заяву позивача про забезпечення позову повернута я таку, що подана із порушенням вимог ч. 1 ст. 151 ЦПК України (а.с 52). Ухвалою судді від 13.03.2025 заяву позивача про забезпечення позову повернута за заявою позивача (а.с 90). Ухвалою суду від 21.05.2025 відмовлено позивачеві у задоволені клопотання про призначення будівельно-технічної експертизи (а.с. 238 239). Підготовче засідання у справі закрите 21.05.2025 та справа призначена до судового розгляду по суті (а.с. 236). Представник позивача адвокат Олійник Я.О. в судовому засідання позовні вимоги підтримала та просила суд їх задовольнити. Представник відповідачки адвокат Слободинська В.І. у судове засідання не з`явилася, про дату, місце а час розгляду справи була повідомлена належним чином. 07.07.2025 від представника надходило клопотання про відкладення розгляду справи, яке було судом задоволене і розгляд справи був відкладений на 19.08.2025. Однак 19.08.2025 представники відповідачки до суду не з`явилися, в режимі відеоконференцзв`язку на запрошення адвокат Слободинська В.І. не приєдналася. Фактичні обставини справи, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин. Позивач [PERSON] є власником квартири за адресою: [ADDRESS] на підставі договору купівлі-продажу від 14.04.2023, що підтверджено Витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно (а.с. 5). Відповідачка [PERSON] є власником квартири за адресою: [ADDRESS] . На підтвердження чого позивач надав копію паспорта, технічного паспорту на квартиру (а.с. 12 16) і це відповідачкою не заперечується. Актом від 17.01.2025 на звернення власника квартири [ADDRESS] , комісією у складі чотирьох осіб: голови правління ОСББ «Аркадіївська вежа» Солнцевої О.А., інженер [PERSON] , власник квартири [ADDRESS] [PERSON] в представник приміщення квартири [ADDRESS] (не вказане прізвище) зафіксовано наслідки залиття житлового приміщення: скрізь пошкоджено стельове покриття, вода потрапила на підлогу, крім ванної і туалету. Це сталося внаслідок затікання води з верхнього поверху квартири [ADDRESS] . Ймовірна причина залиття: при огляді квартири [ADDRESS] , виявлене затікання води по всій підлозі, в результаті роз`єднання системи водоочищення (а.с. 18). Підтвердженням повноважень голови правління ОСББ «Аркадіївська вежа» Солнцевої О.А. та інженера [PERSON] підтверджені договором комплексного обслуговування №395 від 20.09.2018 будинку за адресою: [ADDRESS] , інформацією з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань (а.с. 19- 22). Позивач звернувся до експерта з метою визначення вартості шкоди, спричиненої залиттям, 28.01.2025 уклав договір про надання послуг №28-01-01/2025 з ТОВ «Бюро незалежної судової експертизи України» (а.с. 23). Проведення судової будівельно-технічної експертизи доручено [PERSON] , який має вищу технічну освіту, вищу освіту в сфері землеустрою та земельного кадастру та кваліфікацію судового експерта за спеціальностями 10.6 «Дослідження об`єктів нерухомості, будівельних матеріалів, конструкцій та відповідних документів», 10.7 «Розподіл земель та визначення порядку користування земельними ділянками» та 10.10 «Визначення оціночної вартості будівельних об`єктів та споруд» свідоцтво № [NUMBER] видане на підставі рішення Центральної експертно-кваліфікаційної комісії при Міністерстві юстиції України 05 грудня 2017 року, (відповідно до наказу Міністерства юстиції України від 10.12.2024 року №3565/5, зареєстровано в Міністерстві юстиції України 11 грудня 2024 року №1891/43236 «Деякі питання у сфері судово-експертної діяльності» свідоцтво є безстроковим), 10.14 «Оцінка земельних ділянок», свідоцтво №1873 видане на підставі рішення Центральної експертно-кваліфікаційної комісії при Міністерстві юстиції України 28 квітня 2017 року, (відповідно до наказу Міністерства юстиції України від 10.12.2024 року №3565/5, зареєстровано в Міністерстві юстиції України 11 грудня 2024 року № 1891/43236 «Деякі питання у сфері судово-експертної діяльності» свідоцтво є безстроковим), стаж роботи експертом 18-ть (вісімнадцять) років (а.с. 24). За результатами проведення будівельно-технічної експертизи складений висновок експерта №28-01-01/2025 від 03.02.2025 (а.с. 24 31). На вирішення експертизи поставлено наступне питання про вартість ремонтно-будівельних робіт приміщень квартири [ADDRESS] , внаслідок її залиття. Огляд приміщень здійснений особисто експертом 27.01.2025. Під час дослідження встановлено наявність плям на стелях та стінах у приміщенні кухні-вітальні, холу, лоджії, та житлової кімнати площею 17,6 кв.м, пошкодження паркету (зміна кольору, жолоблення) в приміщенні кухні-вітальні, оздоблювальних матеріалів, вологість та характерний запах плісняви (а.с. 25). Відповідно складеної кошторисної документації на основі програмного комплексу «АВК-5» (3.9.3)» вартість відновлювального ремонту внаслідок залиття квартири [ADDRESS] складає на час дослідження 661152,00 грн з ПДВ (а.с. 32 36). Також протоколом огляду старшого слідчого СВ ВП №2 ДРУП №1 ГУНП в Дніпропетровській області Михайської П.В. від 17.01.2025, поясненнями представника позивача від 17.01.2025 до ВП №2 ДРУП №1 ГУНП в Дніпропетровській області зафіксований факт залиття. Згідно із протоколом огляду від 17.01.2025, в ході огляду встановлено, що зі стелі по всій поверхні, над кожною кімнатою стікає вода, яка йде з квартири, що розташовано над квартирою [ADDRESS] , а саме квартири [ADDRESS] . В ході огляду виявлені пошкодження стелі, стін, меблів, особистих речей власника, паркету. Стіни мають пошкодження у вигляді протікань воді із здуттям покриття. Є ознаки затоплення електричних приборів, внутрішнього наповнення стін, стелі та підлоги, що вкрита частково плиткою, частково килимом та частково паркетом. Ступінь пошкодження встановити неможливо у зв`язку з тим, що на момент огляду вода продовжує стікати зі стелі (а.с. 121 122). 2. Мотивувальна частина Мотиви, з яких виходив суд, застосовані норми права та висновки суду. За приписами ч. 1\~ст. 2 ЦПК\~завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Кожна особа має право в порядку, встановленому законом, звернутися за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів (ч. 1\~ст. 4 ЦПК України). Відповідно до ч.ч. 1, 2\~ст. 13 ЦПК\~суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього\~Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.\~\~Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. За загальними правилами статей\~15,\~16 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу має право звернутися до суду, який може захистити цивільне право або інтерес в один із способів, визначених частиною першою\~статті 16 ЦК України, або іншим способом, що встановлений договором або законом. Згідно зі\~статтею 64 Конституції України\~право на судовий захист не може бути обмежене. Правом на звернення до суду за захистом наділена особа в разі порушення, невизнання або оспорювання саме її прав, свобод чи інтересів, а також у разі звернення до суду органів і осіб, уповноважених захищати права, свободи та інтереси інших осіб або державні та суспільні інтереси. Суд повинен установити, чи були порушені, не визнані або оспорювані права, свободи чи інтереси цих осіб, і залежно від установленого вирішити питання про задоволення позовних вимог або відмову в їх задоволенні. Така правова позиція висловлена Верховним Судом України у постанові від 16.09.2015 року №21-1465а15. Відповідно до положень\~ст. 22 ЦК України\~особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є, зокрема, втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Згідно зі\~ст. 1166 ЦК України\~майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. В постанові Верховного Суду від 24.06.2021р. у справі № 242/4773/17 міститься наступний висновок: цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини, тому, якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, вона с юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. Позивач не зобов`язаний доводити вину відповідача у заподіянні шкоди. Особа, якій спричинено шкоду, подає докази, що підтверджують факт завдання шкоди за участю відповідача, розмір спричиненої шкоди, а також докази того, що саме відповідач її спричинив або є особою, яка відповідно до закону зобов`язана відшкодувати шкоду. Отже, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини. Якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. Згідно із\~ст. 382 ЦК України\~квартирою є ізольоване помешкання в житловому будинку, призначене та придатне для постійного у ньому проживання. Усі власники квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку є співвласниками на праві спільної сумісної власності спільного майна багатоквартирного будинку. Відповідно до ст.ст.\~151,\~179 ЖК України\~та пункту 7 Правил користування приміщеннями житлових будинків і гуртожитків, затверджених\~постановою Кабінету Міністрів України від 08.10.1992 № 572\~власник та наймач (орендар) квартири, житлового приміщення у гуртожитку зобов`язаний: дотримуватися вимог нормативно-правових актів у сфері житлово-комунальних послуг, пожежної і газової безпеки, санітарних норм і правил; використовувати приміщення житлового будинку і гуртожитку за призначенням, забезпечувати збереження житлових і підсобних приміщень та технічного обладнання. Згідно із п. 18 Правил власники квартир, наймачі та орендарі зобов`язані використовувати приміщення житлових будинків за призначенням, забезпечувати збереження жилих і підсобних приміщень квартири та технічного обладнання будинків, дотримувати правил пожежної безпеки. При появі несправностей в квартирі вживати заходів до їх усунення власними силами або силами підприємств по обслуговуванню житла. Зобов`язання із заподіяння шкоди - це правовідношення, у силу якого одна сторона (потерпілий) має право вимагати відшкодування завданої шкоди, а інша сторона (боржник) зобов`язана відшкодувати завдану шкоду в повному розмірі. Відповідно ч.ч. 4, 5\~ст. 319 ЦК України\~власність зобов`язує. Власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію та природні якості землі. Згідно зі\~ст. 322 ЦК України, власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Відповідно до п.п.7-8 ч. 2 ст. 7 Закон України «Про житлово-комунальні послуги» індивідуальний споживач зобов`язаний допускати у своє житло (інший об`єкт нерухомого майна) управителя, виконавців комунальних послуг або їхніх представників у порядку, визначеному законом і договорами про надання відповідних житлово-комунальних послуг, для ліквідації аварій, усунення неполадок санітарно-технічного та інженерного обладнання, його встановлення і заміни, проведення технічних та профілактичних оглядів і перевірки показань приладів - розподілювачів теплової енергії та/або вузлів обліку, що забезпечують індивідуальний облік споживання відповідної комунальної послуги у квартирі (приміщенні) багатоквартирного будинку; дотримуватися вимог житлового та містобудівного законодавства під час проведення ремонту чи реконструкції житла (іншого об`єкта нерухомого майна), не допускати порушення законних прав та інтересів інших учасників відносин у сфері житлово-комунальних послуг. Положеннями ст. 177 ЖК України встановлено, що громадяни зобов`язані забезпечувати схоронність жилих приміщень, бережно ставитися до санітарно-технічного та іншого обладнання. Відповідно до ч. 1 ст. 190 ЖК України підприємства, установи, організації, а також громадяни, які заподіяли шкоду жилим будинкам, жилим приміщенням, інженерному обладнанню, об`єктам благоустрою і зеленим насадженням на прилеглих до будинків ділянках, зобов`язані відшкодувати заподіяну шкоду. Відповідно до ч. 3 ст. 386 ЦК України власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової та моральної шкоди. Згідно ст. 1192 ЦК України якщо інше не встановлено законом, з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Оскільки відповідачка [PERSON] є власником, проживає і користується квартирою [ADDRESS] , то вона несе обов`язок по забезпеченню схоронності житла, належного утримання та експлуатації квартири, суд, враховуючи обставини, встановлені Актом про залиття від 17.01.2025, приходить до висновку, що відповідальність за завдану позивачеві матеріальну шкоду має нести саме відповідачка [PERSON] як особа, яка проживає і користується квартирою [ADDRESS] , з якої відбулось залиття квартири позивачки. Суд не приймає зауваження відповідача про те, що висновок експерта є неналежним доказом вартості завданої шкоди, оскільки не містить відомості про фізичний знос, пошкодження, фотографії не містять даних про обсяг, характер, причини пошкоджень, у висновку не зазначені види ремонтно-відновлювальних робіт, кошторис не узгоджується з актом про залиття квартири, на момент залиття 17.01.2025 не складався перелік пошкодженого майна і висновок не стосується причин залиття. Так, відповідно до п. 2.3.6 «Правил утримання житлових будинків та прибудинкових територій», затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 р. №76, в разі залиття, аварії квартир складається відповідний акт (додаток 4). Додатком 4 передбачено, що в акті мають описуватися наслідки залиття (що залито, висновки про те, хто заподіяв шкоду, що необхідно зробити, які обсяги робіт, які ушкодження, які речі ушкоджено). В акті про залиття комісією управителя будинку чи іншої організації, яка забезпечує його утримання, має бути встановлено вичерпний перелік пошкодження водою майна та конструктивних чи опоряджувальних елементів квартири, а також місце витікання води і причину цього, якщо це можливо встановити. У випадку\~утруднень чи\~неможливості визначення\~причини залиття\~актом про\~затоплення остання\~має бути\~визначена висновком\~судового експертно-будівельного\~дослідження. Суд акцентує увагу, що в акті обстеження в частині висновків комісії зазначено ймовірні причини залиття кварти позивача. Верховний Суд, переглядаючи цивільні справи про стягнення збитків, спричинений залиттям квартири, дійшов висновку, якщо актом про залиття не встановлено знищення чи втрати певного майна, то позовні вимоги про відшкодування їх вартості не підлягають задоволенню - за постановами Верховного Суду від 26 вересня 2018 року у справі № 569/14230/15-ц, від 21 лютого 2018 року у справі № 2-1974/11, від 22 травня 2019 року у справі № 640/8205/17, від 18 грудня 2019 року у справі № 711/7670/16-ц відмовлено у відшкодуванні шкоди, завданої залиттям, у зв`язку із тим, що складені акти про залиття не відповідають вимогам, передбаченим Правилами утримання житлових будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Держжитлокомунгоспу України від 17.05.2005 року № 76, а в постанові від 04 вересня 2020 року по справі №761/46293/18 встановлено, що на момент залиття не складався перелік пошкодженого майна, звіт про оцінку вартості збитків складений у грудні 2017 року, що позбавило суди можливості зробити висновок про пошкодження майна саме подією залиття приміщення, що сталася у квітні 2017 року. Вартість відшкодування майна при залитті квартири має бути доведена позивачем у справі (розмір реальних збитків) відповідно до ст.ст. 22, 1192 ЦК України. Разом із\~тим,\~акт від\~17.01.2025\~містить як\~обсяг пошкоджень\~ все\~стельове покриття,\~підлоги (крім\~ванни і\~туалету),\~так і\~причину залиття\~ внаслідок\~затікання води\~з верхнього\~поверху квартири\~ [ADDRESS] ,\~а при\~ огляді\~квартири [ADDRESS] \~виявлено затікання\~води по\~всій підлозі\~в результаті\~роз`єднання системи\~водоочищення. Отже,\~акт містить\~причину залиття,\~а висновок\~експерта деталізує\~обсяг пошкоджень\~та містить\~відомості про\~вартість відновлювальних\~робіт.\~При цьому,\~як видно\~із висновку,\~огляд здійснювався\~експертом 27.01.2025,\~тобто через\~невеликий проміжок\~часу -\~10\~днів після\~залиття.\~В ході\~обстеження квартири встановлено наявність плям на стелях та стінах у приміщенні кухні-вітальні, холу, лоджії, житлової кімнати площею 17,6 кв.м, пошкодження паркету (зміна кольору, жолоблення) в приміщенні кухні-вітальні, оздоблювальних матеріалів, вологість та характерний запах плісняви. У Таблиці 1. «Відомості про обсяг робіт» вказані роботи, що стосуються ремонту лише стін, стелі підлоги та електроосвітлення (а.с. 30). Суд зазначає, що доказом вартості відшкодування має бути висновок судового експерта, який підготовлений у даному випадку позивачем і який відповідає вимогам закону. \~ \~ \~ \~ Ухвалою суду було відмовлено відповідачці у задоволенні клопотання про призначення будівельно-технічної експертизи, оскільки представник відповідачки не обґрунтував доцільність її проведення. Так, відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються також висновками експертів. Згідно з ч.ч. 1-3 ст. 72 ЦПК України експертом може бути особа, яка володіє спеціальними знаннями, необхідними для з`ясування відповідних обставин справи. Експерт може призначатися судом або залучатися учасником справи. Експерт зобов`язаний дати обґрунтований та об`єктивний письмовий висновок на поставлені йому питання. Відповідно до ст. 83 діючого ЦПК України сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 106 ЦПК України учасник справи має право подати до суду висновок експерта, складений на його замовлення. Порядок проведення експертизи та складення висновків експерта за результатами проведеної експертизи визначається відповідно до чинного законодавства України про проведення судових експертиз. Частиною 6 ст. 106 ЦПК України зазначено, що експерт, який склав висновок за зверненням учасника справи, має ті самі права і обов`язки, що й експерт, який здійснює експертизу на підставі ухвали суду. Згідно з частиною 5 ст. 106 ЦПК України у висновку експерта повинно бути зазначено, що висновок підготовлено для подання до суду, та що експерт обізнаний про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок. Позивач реалізував своє право і звернувся до ТОВ «Бюро незалежної судової експертизи України» з метою встановлення вартості ремонтно-будівельних робіт приміщень квартири [ADDRESS] , внаслідок її залиття. Як видно із Висновку експерта № 28-01-01/2025 за результатами проведення будівельно-технічної експертизи, яким вартість відновлювального ремонту внаслідок залиття квартири [ADDRESS] складає на час дослідження 661\~152 грн. з ПДВ, у ньому вказано, що висновок підготовлено для подання до суду, та що експерт обізнаний про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок (а.с. 24). Згідно із ч. 1 ст. 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності. Відповідно до\~ст. 1 Закону України «Про судову експертизу», судова експертиза - це дослідження експертом на основі спеціальних знань матеріальних об`єктів, явищ і процесів, які містять інформацію про обставини справи, що перебуває у провадженні, зокрема, суду. Судова експертиза призначається лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування. При дослідженні висновку експерта суди повинні виходити з того, що висновок експерта не має наперед встановленої сили та переваги над іншими джерелами доказів, підлягає перевірці й оцінці за внутрішнім переконанням суду, яке має ґрунтуватися на всебічному, повному й об`єктивному розгляді всіх обставин справи у сукупності. Згідно роз`яснень п.17 постанови Пленуму\~Верховного Суду\~України №8\~від 30.05.1997\~року «Про\~судову експертизу\~в кримінальних\~і цивільних\~справах» при перевірці й оцінці експертного висновку суд повинен з`ясувати: чи було додержано вимоги законодавства при призначенні та проведенні експертизи; чи не було обставин, які виключали участь експерта у справі; компетентність експерта і чи не вийшов він за межі своїх повноважень; достатність поданих експертові об`єктів дослідження; повноту відповідей на порушені питання та їх відповідність іншим фактичним даним; узгодженість між дослідницькою частиною та підсумковим висновком експертизи; обґрунтованість експертного висновку та його узгодженість з іншими матеріалами справи. Експертиза проведена експертом [PERSON] , який має відповідний рівень кваліфікації, зокрема, кваліфікацію судового експерта за спеціальностями 10.6 «Дослідження об`єктів нерухомості, будівельних матеріалів, конструкцій та відповідних документів», 10.10 «Визначення оціночної вартості будівельних об`єктів та споруд», стаж роботи експертом 18-ть (вісімнадцять) років (а.с. 24). Огляд приміщень здійснений особисто експертом, що зафіксовано на фото. Огляд приміщення, сама будівельно-технічна експертиза проведена у відповідності до Закону України «Про судову експертизу», Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої Наказом Міністерства юстиції України 08.10.1998 № 53/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України від 26.12.2012 № 1950/5). Згідно із п. 4.15. розділу IV. «Організація проведення експертиз (досліджень) та оформлення їх результатів» вказаної Інструкції, висновок експерта (експертів) оформлюється на бланку експертної установи і підписується експертом (експертами), який (які) проводив(ли) дослідження. Підписи у заключній частині засвідчуються відбитком печатки експертної установи на кожній сторінці тексту заключних висновків. Якщо до висновку експерта додаються фототаблиці, креслення, схеми, діаграми тощо, вони також підписуються експертом (експертами); підписи засвідчуються відбитком печатки експертної установи. Як видно з висновку експерта всі додані до висновку експерта фотоаблиці підписані експертом; підпис засвідчений відбитком печатки експертної установи. Відповідно до ст. 4 Закону України «Про судову експертизу» незалежність судового експерта та правильність його висновку забезпечуються, серед іншого, кримінальною відповідальністю судового експерта за дачу свідомо неправдивого висновку та відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків. Відповідачем не зазначено, які саме вимоги Закону України «Про судову експертизу» або ж Інструкції порушено експертом при складанні висновку. Також не є підставою для відмови у відшкодуванні вартості відновлювальних та обставина, що позивач не сплатив коштів за договором про надання послуг з ремонту квартири №Є.К-05/02/24 від 05.02.2024, оскільки згідно приписів ч.ч. 1, 2 ст. 76, 106 ЦПК України висновок експерта про розмір заподіяної шкоди є одним із належних і допустимих засобів доказування. Таким чином, враховуючи те, що відповідачкою не спростовано належними та допустимими доказами своєї вини у залитті квартири позивача, суд прийшов до висновку, що з відповідачки на користь позивача підлягає стягненню 661152,00 грн в рахунок відшкодування матеріальної шкоди. Розподіл судових витрат. Щодо судового збору. Обговорюючи питання розподілу судових витрат відповідно до ст. 141 ЦПК України, суд вважає, що з відповідача на користь позивача слід стягнути судові витрати по оплаті судового збору у розмірі 6611,52\~грн (а.с. 44). Щодо витрат, пов`язаних із проведенням експертизи. Враховуючи положення ч. 6 ст. 139, п. 3 ч. 2 ст. 141 ЦПК України, наявність в матеріалах справи висновку експерта [PERSON] , який має кваліфікацію судового експерта, приймаючи до уваги повне задоволення позову, суд вважає за необхідне стягнути з відповідача витрати, пов`язані із проведенням експертиз за складення висновку експертом згідно квитанції від 03.02.2025 в розмірі 36000,00\~грн (а.с. 39), який покладений у підстави задоволення позовних вимог. На підставі викладеного,

Outcome: approved