Jurisdiction: civil
Date: 2025-09-07 00:00:00

Короткий виклад позиції позивача та відповідача. Позивачка [PERSON] звернулася до Чорнобаївського районного суду Черкаської області з позовом до [PERSON] , третя особа: Золотоніський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Золотоніському районі Черкаської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), про визнання батьківства. Позовні вимоги обґрунтовує тим, що в 2016-2017 роках вона та відповідач мали стосунки. Від цих стосунків у них народилася дитина - син [PERSON] , [INFO] . Позивачка не змогла зареєструвати сина на прізвище відповідача, оскільки не перебувала з ним у шлюбі, а тому дитина була зареєстрована в органах РАЦС на підставі ч. 1 ст. 135 СК України. При цьому, запис по батькові сина зареєстрований як « [PERSON] ». Після народження дитини відповідач постійно спілкувався з дитиною та проводив час, цікавився її особистим життям, брав участь у її навчанні та вихованні, надавав матеріальну допомогу. Сам відповідач погоджується з тим фактом, що [PERSON] є його сином, однак оформити це через органи РАЦС неможливо, оскільки [PERSON] знаходиться за кордоном і по стану свого здоров`я (є особою з інвалідністю 2 групи) не може приїхати в Україну. Таким чином, позивач покликаючись на норми законодавства, просить суд визнати відповідача, батьком дитини [PERSON] ; внести відомості до актового запису про народження [PERSON] , зазначивши батьком дитини, відповідача; внести відомості до актового запису про народження [PERSON] , зазначивши його прізвище як [PERSON] . Відповідач відзив на позовну заяву до суду не направив. Рух справи. 20.06.2025 позивач [PERSON] через свого представника - адвоката Солода В.М. звернулася до Чорнобаївського районного суду Черкаської області з позовом до [PERSON] , третя особа: Золотоніський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Золотоніському районі Черкаської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), про визнання батьківства. Згідно зі ст. 33 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України) автоматизованою системою документообігу суду, з урахуванням положень ст. 36, 37 ЦПК України, того ж дня було визначено головуючу суддю Шарую Л.О. та передано їй дану справу. Ухвалою судді Чорнобаївського районного суду Черкаської області Шарая Л.О. від 23.06.2025 позовну заяву [PERSON] до [PERSON] , третя особа: Золотоніський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Золотоніському районі Черкаської області про визнання батьківства, залишено без руху. 24.06.2025 представником позивача на адресу суду подано уточнену позовну заяву. Ухвалою судді Чорнобаївського районного суду Черкаської області Шарая Л.О. від 24.06.2025 вказана позовна заява, прийнята до розгляду та відкрито провадження у цивільній справі; вирішено розгляд справи здійснювати в порядку загального позовного провадження, призначено підготовче судове засідання у справі. У підготовчому судовому засіданні 17.07.2025 оголошено перерву у зв`язку з неявкою учасників по справі на 24.07.2025 об 11:00. Ухвалою Чорнобаївського районного суду Черкаської області від 24.07.2025 відмовлено у\~прийнятті визнання\~відповідачем [PERSON] позову, закрито підготовче провадження по цивільній справі, призначено справу до судового розгляду по суті у відкритому судовому засіданні. У судове засідання представник третьої особи: Золотоніського відділу\~державної реєстрації\~актів цивільного\~стану у\~Золотоніському районі\~Черкаської області\~Центрального міжрегіонального\~управління Міністерства\~юстиції (м.\~Київ) не з`явився. 01.09.2025 від представника Золотоніського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Золотоніському районі Черкаської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) Миргородської-Марченко Ю.О. надійшла заява про розгляд справи без її участі, проти задоволення позову не заперечує. Відповідно до ч. 1 ст. 223 ЦПК України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті. Ураховуючи наведену процесуальну норму, а також вжиття судом заходів для належного повідомлення представників третьої особи щодо розгляду судом справи, суд протокольною ухвалою постановив провести судове засідання у справі без участі третьої особи. Позиція сторін у судовому засіданні та показання свідків. Представник позивачки - адвокат Солод В.М. у судовому засіданні позовні вимоги підтримав та просив їх задовольнити з підстав, викладених у позовній заяві. Відповідач [PERSON] у судовому засіданні позов визнав. Повідомив, що з 2016 року мав стосунки із позивачкою [PERSON] вона завагітніла та народила [INFO] сина [PERSON] . Він завжди визнавав своє батьківство стосовно сина, опікувався ним, виховував, утримував. Син схожий на нього. Після народження сина не оформив офіційно своє батьківство оскільки був одружений з іншою жінкою. Наразі він розлучений та проживає з позивачкою та сином [PERSON] . Свідок [PERSON] у судовому засіданні пояснила, що вона є дружиною старшого брата [PERSON] . Знає [PERSON] з 2015 року. [PERSON] з 2016 року зустрічався з [PERSON] , а з 2020 року вони постійно проживають разом. [INFO] [PERSON] народила сина [PERSON] . [PERSON] завжди визнавав своє батьківство стосовно сина, опікувався ним та приймав участь у вихованні. [PERSON] називає його батьком. Опитана у судовому засіданні свідок [PERSON] повідомила, що товаришує з [PERSON] з 2015 року. Потім [PERSON] познайомила її з [PERSON] . У 2017 році у [PERSON] та [PERSON] народився син [PERSON] . [PERSON] завжди визнавав та визнає своє батьківство стосовно сина. Як їй відомо, то раніше не оформлювали батьківство так як офіційно [PERSON] був одружений з іншою жінкою. Фактичні обставини, встановлені судом. Заслухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи суд зважає на наступне. Судом встановлено, що [PERSON] народився [INFO] у смт Чорнобай Чорнобаївського району Черкаської області, актовий запис про народження № 82; у свідоцтві про народження серії [NUMBER] батьками указані [PERSON] та [PERSON] (а.с. 5). Згідно з витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію народження із зазначенням відомостей про батька відповідно до частини першої статті 135 Сімейного кодексу України від 13.06.2025 № 00051775339, відомості про батька [PERSON] , [INFO] , записані відповідно до частини першої статті 135 Сімейного кодексу України (а.с. 6). У відповідності до витягу з реєстру територіальної громади від 18.06.2025 позивач зареєстрована за адресою: [ADDRESS] (а.с. 4). Норми права, які підлягають застосуванню та оцінка суду. Відповідно до ч. 1 ст. 206 ЦПК України позивач може відмовитися від позову, а відповідач визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. Згідно із ч. 1 ст. 82 ЦПК України обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Статтею 51 Конституції України, частинами другою, третьою статті 5 Сімейного кодексу України передбачено, що сім`я, дитинство, материнство і батьківство охороняються державою. Держава має заохочувати та підтримувати материнство і батьківство та забезпечувати пріоритет сімейного виховання дитини. Отже, при регулюванні сімейних відносин держава має максимально враховувати інтереси дитини. Відповідно до ч. 2 ст. 125 СК України, якщо мати та батько дитини не перебувають у шлюбі між собою, походження дитини від батька визначається: 1) за заявою матері та батька дитини; 3) за рішенням суду. Згідно з ч. 1 ст. 126 Сімейного кодексу України походження дитини від батька визначається за заявою жінки та чоловіка, які не перебувають у шлюбі між собою. Така заява може бути подана як до, так і після народження дитини до органу державної реєстрації актів цивільного стану. Відповідно до ст. 128 СК України, за відсутності заяви, право на подання якої встановлено статтею126 цього Кодексу, батьківство щодо дитини може бути визнане за рішенням суду. Підставою для визнання батьківства є будь-які відомості, що засвідчують походження дитини від певної особи, зібрані відповідно до Цивільного процесуального кодексу. Позов про визнання батьківства може бути пред`явлений матір`ю, опікуном, піклувальником дитини, особою, яка утримує та виховує дитину, а також самою дитиною, яка досягла повноліття. Пунктом 4 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 15.05.2006 року № 3 "Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів" визначено, що справи про визнання батьківства суд розглядає у позовному провадженні, у таких справах позови осіб, зазначених у ч. 3 ст. 128 СК України, приймаються до судового розгляду, якщо, зокрема дитина народжена матір`ю, яка не перебуває у шлюбі, немає спільної заяви батьків, заяви батька або рішення суду і запис про батька дитини в Книзі реєстрації народжень учинено за прізвищем матері, а ім`я та по батькові дитини записано за вказівкою матері. Відповідно до роз`яснень п. 9 Постанови, рішення щодо визнання батьківства (материнства) має ґрунтуватися на всебічно перевірених судом даних, що підтверджують або спростовують заявлені вимоги чи заперечення проти них, а його резолютивна частина - містити всі відомості, необхідні для реєстрації батьківства (материнства) в органах РАЦС (прізвище, ім`я та по батькові матері й батька, число, місяць і рік їх народження, громадянство, а також номер актового запису про народження дитини, коли та яким органом його вчинено). Питання щодо походження дитини суд вирішує на підставі будь-яких доказів про це. Висновки експертизи, у тому числі судово-генетичної, необхідно оцінювати з урахуванням положень ЦПК України, згідно з якими жоден доказ не має для суду наперед установленого значення, він оцінює докази в їх сукупності, а результати оцінки відображає в рішенні з наведенням мотивів їх прийняття чи відхилення. Отже, сімейне законодавство України не визначає будь-яких особливостей щодо предмета доказування у даній категорії справ. Доказами у такій справі можуть бути будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, а також інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, показань свідків, письмових або речових доказів, висновків експертів. Тобто, при вирішенні спору про визнання батьківства мають враховуватись усі передбачені законом докази в їх сукупності. Згідно з ст. 7 Конвенції про права дитини, яка ратифікована Верховною радою України 27.02.91, дитина має бути зареєстрована зразу ж після народження і з моменту народження має право на ім`я і набуття громадянства, а також, наскільки це можливо, право знати своїх батьків і право на їх піклування. Держави-учасниці забезпечують здійснення цих прав згідно з їх національним законодавством та виконання їх зобов`язань за відповідними міжнародними документами у цій галузі, зокрема, у випадку, коли б інакше дитина не мала громадянства. Виходячи з\~наведеного та\~приймаючи до\~уваги той\~факт,\~що відповідач\~визнав батьківство\~щодо дитини,\~суд вважає\~батьківство [PERSON] щодо [PERSON] доведеним. Відповідно до п. п. 20 п. 1 Розділу III Правил реєстрації актів цивільного стану в Україні, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 18.10.2000 № 52/2 з відповідними змінами, при вирішенні судом спорів про визнання батьківства, материнства, оспорювання батьківства чи материнства, встановлення фактів батьківства та материнства зміни до актових записів про народження вносяться відповідно до законодавства, яке регулює порядок внесення змін до актових записів цивільного стану. Пунктом 2.16.4. Розділу II вищевказаних Правил визначено, що на підставі рішення суду про визнання батьківства (материнства) в актовому записі про народження змінюються відомості про батька та вносяться пов`язані з цим інші зміни згідно із зазначеними в рішенні суду. За положеннями ст. 134 СК України, на підставі заяви осіб, зазначених у статтях 126, 127 СК України або рішення суду, орган державної реєстрації актів цивільного стану вносить відповідні зміни до Книги реєстрації народжень та видає нове Свідоцтво про народження. За цих обставин суд вважає за необхідне зазначити в рішенні суду про необхідність внесення змін до Книги реєстрації народжень, в актовий запис про народження [PERSON] щодо запису батьком [PERSON] , а також внесенні відповідних змін щодо прізвища дитини та анулювати свідоцтво про народження [PERSON] . Рішення суду в цій частині буде підставою для органу реєстрації актів цивільного стану для видачі нового свідоцтва про народження. Отже, позовні вимоги підлягають задоволенню. Розподіл судових витрат. За змістом ч. 1 ст. 142 ЦПК України, у разі визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті суд у відповідній ухвалі чи рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову. Аналогічна норма викладена і в ч. 3 ст. 7 Закону України «Про судовий збір». Отже, якщо відповідач визнав позов до початку розгляду справи по суті, то в судовому рішенні повинно бути вирішено питання про повернення позивачу з державного бюджету половини сплаченого ним судового збору при поданні позовної заяви, а інша половина судового збору покладається на відповідача. Ураховуючи, що до початку розгляду справи по суті відповідач визнав позов, при подачі позову до суду позивачкою сплачений судовий збір у розмірі 1211,20 грн, а суд дійшов висновку про задоволення позовної заяви, то позивачу необхідно повернути з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при подачі позову в розмірі 605,60 грн. Водночас, відповідач має інвалідність 2 групи, що підтверджується копією довідки до акта огляду МСЕК серії 12 ААВ № 355428 від 23.11.2021 (а.с. 7) та є таким, що звільнений від сплати судового збору, в силу вимог п. 9 ч. 1 ст. 5 Закону України "Про судовий збір". Згідно з ч. 6 ст. 141 ЦПК України якщо сторону, на користь якої ухвалено рішення, звільнено від сплати судових витрат, з другої сторони стягуються судові витрати на користь осіб, які їх понесли, пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог, а інша частина компенсується за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Якщо обидві сторони звільнені від оплати судових витрат, вони компенсуються за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. За таких обставин, враховуючи, що відповідач є особою з інвалідністю 2 групи та в силу вимог закону звільнений від сплати судових витрат, інші 50 відсотків судового збору в розмірі 605,60 грн необхідно віднести на рахунок держави.

Outcome: approved