Jurisdiction: civil
Date: 2025-08-31 00:00:00

25 вересня 2024 року до Кіровського районного суду м. Дніпропетровська (наразі Центральний районний суд міста Дніпра) надійшла позовна заява [PERSON] до АТ «Державний ощадний банк України» про захист прав споживачів. Рішенням Вищої ради правосуддя № 2584/0/15-24 від 29.08.2024 року змінено територіальну підсудність судових справ Селидівського міського суду Донецької області шляхом їх передачі до Кіровського районного суду м. Дніпропетровська з 02.09.2024 року. Свої позовні вимоги, з урахуванням уточненої позовної заяви, позивачка обґрунтувала тим, що [INFO] померла її мати [PERSON] . Позивачка прийняла спадщину та отримала свідоцтво про право на спадщину за законом. До складу спадщини, яку отримала позивачка, зокрема, входить грошовий вклад у сумі 28 316 грн. 31 коп. у ТВБВ № 10004/098 філії - Донецького обласного управління АТ «Ощадбанк» по рахунку № [NUMBER] , який належав спадкодавцю - [PERSON] . В червні 2023 року, коли позивач почала збирати документи для оформлення свідоцтва про право на спадщину, вона звернулася до державного нотаріуса Першої Донецької міської державної нотаріальної контори Дубінської Л.І., яка 14.06.2023 зробила запит до відповідача, з проханням надати інформацію щодо наявності відкритих грошових заощаджень, поточних рахунків або депозитів в АТ «ОЩАДБАНК», згодом їм надійшла відповідь, що на ім`я [PERSON] , станом на 03.08.2023 р. наявна інформація та рахунки у наступних установах філії Донецьке обласне управління АТ «ОЩАДБАНК», [NUMBER] - сума залишку 28 316,31 грн. Після отримання такої відповіді позивачка була здивована, оскільки пенсію з картки останній раз знімали в березні 2022 року. В квітні 2022 року після спроби зняти грошові кошти, через технічні проблеми платіжна картка залишилася у банкоматі (функція повернення карти в банкоматі не працювала). Про цей факт позивачка повідомила телефоном банк та пенсійний фонд, отримала відповідь, що пенсія буде продовжувати нараховуватися на розрахунковий рахунок, а зняти її можна буде з паспортом в будь- якому відділенні банку. Пенсія [PERSON] складала приблизно 8 000 грн., отже сума накопичень на картковому рахунку з квітня 2022 року повинна бути набагато більшою ніж 28 316,31 грн. Через те, що [PERSON] знаходилася в м. Донецьк, тимчасово окупованою рф, а довіреності на позивача чи будь-кого іншого від неї не було, перевипустити карту не було можливості. Увесь цей час пенсія нараховувалася на карту та ніхто її не знімав. Після отримання свідоцтва про право на спадщину за законом позивачка звернулася до працівників відповідача, які надали їй виписку по картковому рахунку, з якої їй стало відомо, що [INFO] (тобто вже після смерті власниці рахунку) об 17:49 та 17:53 з рахунку її матері [PERSON] через [PERSON] (мобільний застосунок) здійснено дві транзакції на суму 30 037,35 грн. та на суму 30 076,74 грн. Картковий рахунок був прив`язаний до мобільного телефону [NUMBER] , яким користувалася [PERSON] . Мобільний додаток «Ощад24» на телефон встановлений не був. Сам телефон весь час перебував у пенсіонерки, та після її смерті був у її квартирі у м. Донецьк. У зв`язку із ситуацією, що виникла, позивач звернулася до чергової частини відділу поліції № 3 Покровського районного управління поліції ГУНП у Донецькій області із заявою про крадіжку грошових коштів на суму 60 114,09 грн., за фактом звернення відкрито кримінальне провадження за номером ЄРДР 12023052500000285. Аналізуючи вищевикладене, можна зробити висновок про те, що мати позивачки - [PERSON] була клієнтом та споживачем фінансових (банківських) послуг по картковому рахунку № [NUMBER] та через проведення відповідачем несанкціонованих трансакцій третіми особами (особою) їй було завдано матеріальну шкоду (збити) у розмірі 60 114,09 грн., що дає право позивачці, як спадкоємцю по закону, звернутися до суду із цим позовом для відновлення своїх порушених прав та охоронюваних інтересів. Враховуючи викладене позивачка просила суд визнати недійсними операції (трансакції) щодо переказу 10.05.2023 р. о 17:49 год. та 17:53 год. коштів на загальну суму 60 114 грн. 09 коп. з карткового рахунку [PERSON] № [NUMBER] , відкритого у АТ «Державний ощадний банк України», та стягнути з відповідача на її користь грошові кошти в розмірі 60 114 грн. 09 коп. (т.1 а.с.а.с.1-8, 98-101) Ухвалою судді від 30 вересня 2024 року вказану позовну заяву було залишено без руху. (т.1 а.с.83) 09 грудня 2024 року позивачем було усунуто недоліки позовної заяви, надано уточнену позовну заяву. (т.1 а.с.95-101) Ухвалою судді від 09 грудня 2024 року було відкрито провадження у справі та на підставі п.1 ч.1 ст.274 ЦПК України призначено її до розгляду в порядку спрощеного провадження в судовому засіданні з викликом сторін. (т.1 а.с.103) 14 січня 2025 року від представника позивачки надійшло клопотання про витребування доказів. (т.1 а.с.106-107) 15 січня 2025 року від представника відповідача надійшов відзив на позовну заяву в якому останній просив відмовити у задоволенні позову. В обґрунтування відзиву зазначив, що [PERSON] не повідомляла банк про втрату контролю над своєю банківською платіжною карткою, фінансовим телефоном, та не оскаржувала проведенні 10.05.2023 р. операції з перерахунку коштів. Повідомлення про смерть [PERSON] надійшло до Банку 05.07.2023 р. із запитом державного нотаріуса Дубінської Л. від 14.06.2023 р. Оскаржувані позивачкою операції було здійснено коректно в мобільному додатку «Ощад 24/7» (нова версія Flumo), з використанням усіх необхідних реквізитів платіжної картки, випущеної на ім`я Клієнта, з обов`язковою ідентифікацією/верифікацією Клієнта, з використанням коду доступу до мобільного додатку «Ощад 24/7»/біометрії та з правильним введенням одноразових кодів доступу при встановленні/переустановленні мобільного додатку, які надсилались Банком на фінансовий номер Клієнта. Банк діяв у відповідності до умов Договору та вимог чинного законодавства України, зокрема Закону України «Про платіжні послуги», Положення про порядок емісії та еквайрингу платіжних інструментів, затвердженого постановою НБУ від 29.07.2022 № 164. Звертав увагу, що доказів втручання сторонніх осіб в роботу операційної системи Банку матеріали справи не містять, а тому отримання грошових коштів за вказаною операцією сторонніми особами можливе лише у разі розголошення Клієнтом даних Платіжної картки та коду-доступу до системи «Ощад 24/7». (т.1 а.с.116-121) 15 січня 2025 року від представника відповідача надійшло клопотання про витребування доказів, клопотання про долучення доказів, клопотання про визнання явки позивачки обов`язковою. (т.1 а.с.а.с.236-238, 241-242, 244-245) В судове засідання 16 січня 2025 року сторони по справі не з`явились, повідомлялись про дату, час та місце розгляду справи належним чином, у зв`язку з чим розгляд справи було відкладено на 07 лютого 2025 року. (т.1 а.с.247) В судовому засіданні 07 лютого 2025 року за участю представника відповідача та в режимі відеоконференції представника позивачки було ухвалено долучити відзив на позовну заяву та додаткові докази до матеріалів справи, залишити без розгляду клопотання представника відповідача про визнання явки позивачки обов`язковою, задовольнити клопотання представника позивачки та представника відповідача про витребування доказів та оголосити перерву до 06 березня 2025 року. (т.2 а.с.2-6) 24 лютого 2025 року на ухвалу суду про витребування надійшли відповідні докази. (т.2 а.с.13) 28 лютого 2025 року на ухвалу суду про витребування надійшли відповідні докази. (т.2 а.с.16) 04 березня 2025 року на ухвалу суду про витребування надійшли відповідні докази. (т.2 а.с.23) 06 березня 2025 року від представника позивачки надійшло клопотання про витребування доказів. (т.2 а.с.35-36) В судове засідання 06 березня 2025 року сторони по справі не з`явились, повідомлялись про дату, час та місце розгляду справи належним чином. В даному засіданні було задоволено клопотання представника позивачки про витребування доказів та оголошено перерву до 04 квітня 2025 року. (т.2 а.с.а.с.41, 42) 10 березня 2025 року на ухвалу суду про витребування надійшли відповідні докази. (т.2 а.с.46) 31 березня 2025 року від представника позивачки надійшли додаткові пояснення у справі, в яких вказано, що згідно листа ГУ ПФУ в Донецькій області зазначено, що ГУ ПФУ в Донецькій області на виконання умов п.18, 19 Порядку виплати пенсій та грошової допомоги та одержувачів допомоги через їхні поточні рахунки у банках, затвердженого постановою КМУ від 30 серпня 1999 року №1596 (зі змінами), до Філії «Донецьке обласне управління АТ «Державний ощадний банк України» направлено лист від 03.05.2023 № 0500-0502-8/35905 щодо повернення коштів, які перераховані на виплату пенсій з нарахованими на неї відсотками [PERSON] за період з 01.04.2023 по 30.04.2023 у сумі 8 343,64 грн., оскільки [PERSON] померла [INFO] , та ще по 367 особам. Тобто вказаний лист підтверджує той факт, що відповідач станом на 10.05.2023 р. знав про те, що їх клієнт - [PERSON] померла [INFO] . Крім того, вимоги щодо повернення коштів, зазначені в листі ГУ ПФУ в Донецькій області № 0500-0502-8/35905 від 03.05.2023 р. АТ «Державний ощадний банк України» (відповідачем) були виконані на 05.05.2023 р. проведена відповідна операція по поверненню коштів. (т.2 а.с.51-53) В судовому засіданні 04 квітня 2025 року за участю представника відповідача та в режимі відеоконференції представника позивачки було ухвалено долучити додаткові докази до матеріалів справи, задовольнити клопотання представника позивачки про залучення третіх осіб та оголосити перерву до 23 квітня 2025 року. (т.2 а.с.61-63) 22 квітня 2025 року від представника відповідача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи. (т.2 а.с.74-76) В судове засідання 23 квітня 2025 року сторони по справі не з`явились, повідомлялись про дату, час та місце розгляду справи належним чином, у зв`язку з цим та надходження від представника відповідача клопотання про відкладення, розгляд справи було відкладено на 23 травня 2025 року. (т.2 а.с.83) 29 квітня 2025 року на ухвалу суду про витребування надійшли відповідні докази. (т.2 а.с.91) В судовому засіданні 23 травня 2025 року за участю представника відповідача та в режимі відеоконференції представника позивачки було розпочато розгляд справи по суті, з`ясовано думку щодо позовної заяви, встановлено порядок встановлення обставин справи та перевірки їх доказами, досліджено письмові докази та оголошено перерву до 29 травня 2025 року. (т.2 а.с.114-115) В судовому засіданні 29 травня 2025 року за участю представника відповідача та в режимі відеоконференції представника позивачки було досліджено аудіофайли та оголошено перерву до 25 червня 2025 року. (т.2 а.с.122) Судове засідання 25 червня 2025 року не відбулося через зайнятість судді в іншому провадженні, у зв`язку з чим розгляд справи було перенесено на 21 серпня 2025 року. (т.2 а.с.129) В судовому засіданні 21 серпня 2025 року за участю представника відповідача та в режимі відеоконференції представника позивачки було закінчено з`ясування обставин справи та перевірки їх доказами, ухвалено перейти до стадії ухвалення рішення, яке буде оголошено 01 вересня 2025 року. (т.2 а.с.137) Представник позивачки в судовому засіданні підтримала позовні вимоги та просила їх задовольнити. Представник відповідача в судовому засіданні заперечував проти задоволення позову з мотивів зазначених у відзиві. Треті особи без самостійних вимог в судові засідання не з`явились, повідомлялись про дату, час та місце розгляду справи шляхом направлення на їх адреси судових повісток. Заслухавши думку сторін по справі, дослідивши письмові докази та аудіофайли, суд приходить до наступного висновку з таких підстав. Судом встановлено, що [PERSON] є донькою - [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про народження серії [NUMBER] , виданого 17.01.1964 р., актовий запис № 7. (т.1 а.с.11) Після укладення шлюбу [PERSON] змінила прізвище на « [PERSON] », що підтверджується копією свідоцтва про укладення шлюбу серії [NUMBER] , виданого 27.01.1990 р., актовий запис № 50. (т.1 а.с.15) [INFO] померла мати позивачки - [PERSON] , [INFO] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть, виданого 01 травня 2023 року Селидівським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Покровському районі Донецької області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції серії [NUMBER] , актовий запис № 355. [PERSON] прийняла спадщину та отримала свідоцтво про право на спадщину за законом, яке видане 27.09.2023 р. по спадковій справі № 8 за 2023 рік, зареєстроване в реєстрі за № 1-113 державним нотаріусом Першої донецької міської державної нотаріальної контори Дубінською Л.І. (т.1 а.с.16) До складу спадщини, яку отримала [PERSON] , зокрема, входить грошовий вклад у сумі 28 316 грн. 31 коп. у ТВБВ № 10004/098 філії - Донецького обласного управління АТ «Ощадбанк» по рахунку № [NUMBER] , який належав спадкодавцю - [PERSON] , що підтверджується Довідкою, виданою 08.08.2023р. за № 46/12- 05/43222/2023/БТ АТ «Державний ощадний банк України». Державним нотаріусом Першої Донецької міської державної нотаріальної контори Дубінською Л.І., було зроблено запит до відділення «Ощадбанк», з проханням надати інформацію щодо наявності відкритих грошових заощаджень, поточних рахунків або депозитів в АТ «ОЩАДБАНК». (т.1 а.с.40) Згідно відповіді АТ «Державний ощадний банк України» на вищевказаний запит встановлено, що на ім`я [PERSON] , [INFO] , станом на 03.08.2023 року наявна інформація та рахунки у наступних установах філії Донецьке обласне управління АТ «ОЩАДБАНК», [NUMBER] - сума залишку 28 316,31 грн. (т.1 а.с.39) В квітні 2022 року після спроби зняти грошові кошти з картки [PERSON] , через технічні проблеми платіжна картка залишилася у банкоматі, про що позивачка повідомила телефоном банк, що підтверджується дослідженими у судовому засіданні аудіофайлами. Згідно виписки по картковому рахунку № [NUMBER] , який належав [PERSON] , встановлено, що 10 травня 2023 року о 17:49 та 17:53 з рахунку [PERSON] через UKR KYIV MOBILE BANKING (мобільний застосунок) здійснено дві транзакції на суму 30 037,35 грн. та на суму 30 076,74 грн. (т.1 а.с.22-23) Позивачка звернулася до чергової частини відділу поліції № 3 Покровського районного управління поліції ГУНП у Донецькій області із заявою про крадіжку грошових коштів на суму 60 114,09 грн., за фактом чого відкрито кримінальне провадження за номером ЄРДР 12023052500000285. (т.1 а.с.24-77) Згідно листа ГУ ПФУ в Донецькій області встановлено, що ГУ ПФУ в Донецькій області на виконання умов п.18, 19 Порядку виплати пенсій та грошової допомоги та одержувачів допомоги через їхні поточні рахунки у банках, затвердженого постановою КМУ від 30 серпня 1999 року № 1596 (зі змінами), до Філії «Донецьке обласне управління АТ «Державний ощадний банк України» направило лист від 03.05.2023 № 0500-0502-8/35905 щодо повернення коштів, які перераховані на виплату пенсій з нарахованими на неї відсотками [PERSON] за період з 01.04.2023 по 30.04.2023 у сумі 8 343,64 грн., оскільки [PERSON] померла [INFO] , та ще по 367 особам. (т.2 а.с.95-106) Вимоги щодо повернення коштів, зазначених у вищевказаному листі ГУ ПФУ в Донецькій області відповідачем були виконані на 05.05.2023 р., проведена відповідна операція по поверненню коштів, що не заперечувалось сторонами по справі. Відповідно до абз.6 ч.1 ст.4 ЗУ «Про захист прав споживачів» споживачі під час укладення, зміни, виконання та припинення договорів щодо отримання (придбання, замовлення тощо) продукції, а також при використанні продукції, яка реалізується на території України, для задоволення своїх особистих потреб мають право на: захист своїх прав державою; належну якість продукції та обслуговування; звернення до суду та інших уповноважених державних органів за захистом порушених прав. Договір фінансових (банківських) послуг повинен відповідати вимогам, зокрема, ч.1 ст.638 ЦК України, відповідно до якої договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору. Згідно зі ст.526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. У статті 203 ЦК України зазначено, що зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам. Волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі. Разом з тим, у ч.1 ст.215 та ч.1 ст.216 ЦК України, встановлено, що підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою-третьою, п`ятою та шостою статті 203 ЦК України. Недійсний правочин не створює юридичних наслідків, крім тих, що пов`язані з його недійсністю. У разі недійсності правочину кожна зі стороні зобов`язана повернути другій стороні у натурі все, що вона одержала на виконання цього правочину, а в разі неможливості такого повернення, зокрема, тоді, коли одержане полягає у користуванні майном, виконаній роботі, наданій послузі, - відшкодувати вартість того, що одержано, за цінами, які існують на момент відшкодування. Відповідно до ст.1066 ЦК України за договором банківського рахунка банк зобов`язується приймати і зараховувати на рахунок, відкритий клієнтові (володільцеві рахунка), грошові кошти, що йому надходять, виконувати розпорядження клієнта про перерахування і видачу відповідних сум з рахунка та проведення інших операцій за рахунком. Частинами 1 та 2 ст.1071 ЦК України встановлено, що банк може списати грошові кошти з рахунка клієнта на підставі його розпорядження. Грошові кошти можуть бути списані з рахунка клієнта без його розпорядження на підставі рішення суду, а також у випадках, встановлених законом, договором між банком і клієнтом або умовами обтяження, предметом якого є майнові права на грошові кошти, що знаходяться на банківському рахунку. Згідно приписів ст.1073 ЦК України у разі несвоєчасного зарахування на рахунок грошових коштів, що надійшли клієнтові, їх безпідставного списання банком з рахунка клієнта або порушення банком розпорядження клієнта про перерахування грошових коштів з його рахунка банк повинен негайно після виявлення порушення зарахувати відповідну суму на рахунок клієнта або належного отримувача, сплатити проценти та відшкодувати завдані збитки, якщо інше не встановлено законом. При цьому ст.67 ЗУ «Про платіжні послуги» зазначено, що надавачі платіжних послуг зобов`язані запровадити систему захисту інформації, що має забезпечувати безперервний захист інформації про виконання платіжних операцій та індивідуальної облікової інформації на всіх етапах її формування, обробки, передавання та зберігання. Система захисту інформації має забезпечувати цілісність, конфіденційність, доступність та простежуваність інформації, що формується, обробляється, передається та зберігається під час виконання платіжних операцій, відповідно до вимог, встановлених нормативно- правовими актами Національного банку України. Надавачі платіжних послуг зобов`язані виконувати встановлені законодавством вимоги щодо захисту інформації. У разі виявлення порушень законодавства щодо захисту інформації, що містять ознаки вчинення злочину, надавачі платіжних послуг зобов`язані повідомити про це відповідні правоохоронні органи. Працівники надавачів платіжних послуг зобов`язані виконувати вимоги законодавства щодо захисту інформації під час виконання платіжних операцій, зберігати таємницю надавача платіжних послуг (або іншу інформацію з обмеженим доступом) та підтримувати конфіденційність інформації, що використовується в системі захисту такої інформації. Працівники надавачів платіжних послуг несуть відповідальність за неналежне використання та зберігання засобів захисту інформації, що використовуються під час виконання платіжних операцій, а також за розголошення персональних даних користувачів та інформації, що може бути віднесена до банківської таємниці чи таємниці надавача платіжних послуг, відповідно до законодавства. Крім того, про відповідальність надавачів платіжних послуг (банків та фінансових установ) під час виконання платіжних операцій мова йде й у ч.ч.2-4 ст.86 зазначеного вище Закону, так надавач платіжних послуг несе відповідальність перед користувачами за невиконання або неналежне виконання платіжних операцій відповідно до закону та умов укладених між ними договорів, якщо не доведе, що платіжні операції виконані цим надавачем платіжних послуг належним чином. Надавачі платіжних послуг несуть відповідальність, визначену цим Законом, за виконання помилкової, неакцептованої платіжної операції або виконання платіжної операції з порушенням установлених цим Законом строків. Користувачі мають право на відшкодування в судовому порядку шкоди, заподіяної надавачем платіжних послуг внаслідок помилкової, неналежної, неакцептованої платіжної операції або виконання платіжної операції з порушенням установлених цим Законом строків. Надавач платіжних послуг у разі виконання помилкової, неналежної, неакцептованої платіжної операції або виконання платіжної операції з порушенням установлених цим Законом строків зобов`язаний на запит користувача, якого він обслуговує, невідкладно вжити заходів для отримання всієї наявної у надавача платіжних послуг інформації про платіжну операцію та надати її користувачу без стягнення плати. У абзаці 43 статті 1 Закону визначено, що неналежний отримувач - особа, на рахунок якої без законних підстав зарахована сума платіжної операції або яка отримала суму платіжної операції в готівковій формі. Помилкова платіжна операція - платіжна операція, внаслідок якої з вини надавача платіжних послуг здійснюється списання коштів з рахунку неналежного платника та/або зарахування коштів на рахунок неналежного отримувача чи видача йому коштів у готівковій формі (абз.69 ст.1 Закону). Відповідно до п.п.29,147,144 Положення про порядок емісії та еквайрінгу платіжних інструментів, затвердженого Постановою Правління Національного банку України від 29.07.2022 № 164 (далі - Положення) передбачено, що умови договору не повинні містити вимоги про безумовну відповідальність користувача за неналежну платіжну операцію, за винятком, якщо доведено, що дії чи бездіяльність користувача призвели до втрати платіжного інструменту або індивідуальної облікової інформації, розголошення ПІНу/індивідуальної облікової інформації або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжну операцію з використанням платіжного інструменту. Власник рахунку має право на відшкодування в судовому порядку шкоди, заподіяної надавачем платіжних послуг унаслідок помилкової, неналежної платіжної операції або виконання платіжної операції з порушенням установлених законодавством України строків. Надавач платіжних послуг повинен сприяти власнику рахунку/держателю в поверненні коштів за неналежною платіжною операцією з використанням платіжного інструменту шляхом негайного надання доступної йому інформації про таку операцію (без стягнення плати), уключаючи інформацію, отриману на його запит від надавача платіжних послуг, що обслуговує неналежного отримувача. Згідно з практикою Європейського Суду з Прав Людини, власні грошові кошти підпадають під захист ст.1 Протоколу 1 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (Захист права власності). Зокрема, у своїй практиці ЄСПЛ майно, а також майнові і немайнові інтереси. Неодноразово зазначав у своїх рішеннях, що позбавлення особи майна є втручанням у право власності особи (зокрема, у справах Andrejeva v.Latvia (App. №55707/00,&77) Stummer v.Austria (App. №37452/02,&82), ЄСПЛ підтвердив, що принципи, які застосовуються у справах щодо порушення ст.1 Протоколу 1, поширюються на пенсії). Спосіб захисту повинен бути ефективним як у законі, так і на практиці, щоб його використання не було ускладнене діями або недоглядом органів влади відповідної держави (п.75 рішення Європейського суду з прав людини у справі Афанасьєв проти України від 05.04.2005 (заява №38722/02)). Отже, ефективний спосіб захисту повинен забезпечити поновлення порушеного права, бути адекватним наявним обставинам та виключати подальше звернення особи до суду за захистом порушених прав. Стаття 13 Конвенції передбачає, що захист прав людини і основоположних свобод гарантує, що кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження. Під ефективним засобом (способом) необхідно розуміти такий, що призводить до потрібних результатів, наслідків, дає найбільший ефект. Тобто ефективний спосіб захисту повинен забезпечити поновлення порушеного права, бути адекватним наявним обставинам. Аналізуючи вищевикладене, можна зробити висновок про те, що відповідач станом на 10.05.2023 р., тобто на момент проведення несанкціонованих трансакцій, знав про те, що їх клієнт - [PERSON] померла [INFO] , оскільки відповідач повернув кошти згідно листа ГУ ПФУ в Донецькій області, однак все одно провів вищевказані транзакції, чим завдав матеріальну шкоду (збити) у розмірі 60 114,09 грн., що дає право позивачці, як спадкоємцю по закону, звернутися до суду за захистом своїх порушених прав та охоронюваних інтересів. Враховуючи викладене суд приходить до висновку, що позовна заява підлягає задоволенню шляхом визнання недійсними операції (трансакції) щодо переказу 10.05.2023 о 17:49 та 17:53 коштів на загальну суму 60 114,09 грн. з карткового рахунку [PERSON] № [NUMBER] відкритого відповідачем та стягнення з відповідача на користь позивачки грошових коштів у розмірі 60 114,09 грн. Відповідно до ст.141 ЦПК України, враховуючи результати розгляду справи, задоволення позовних вимог, з урахування того, що позивачка звільнена від сплати судового збору, з відповідача на користь держави слід стягнути судовий збір в розмірі 1 211 грн. 20 коп. На підставі викладеного,

Outcome: approved