Jurisdiction: civil
Date: 2025-09-04 00:00:00

АТ «Універсал Банк» звернулося з позовом до [PERSON] про стягнення заборгованості за кредитним договором. Позов обґрунтований тим, що 25.06.2024 [PERSON] встановив мобільний додаток monobank. Пройшовши реєстрацію, одним із вищезазначених шляхів та надавши один із пакетів документів відповідач підписав анкету-заяву клієнта до договору про надання банківських послуг «Monobank» шляхом застосування цифрового власноручного підпису. Підписавши анкету-заяву клієнт ознайомився та погодився з наступним: що невід`ємною частиною анкети-заяви є запевнення клієнта до договору про надання банківських послуг «Monobank», з підписанням якого 25.06.2024 в мобільному додатку договір набуває чинність (п. 5. Анкети-заяви). Відповідач підтвердив: отримання примірника договору в мобільному додатку monobank; ознайомлення та згоду з умовами договору, згідно з яким буде здійснюватись відкриття та обслуговування його рахунків, розміщення вкладів, отримання споживчого кредиту тощо; укладання договору; зобов`язалася виконувати умови договору; що інформація передбачена ч. 2. ст. 12 Закону «Про фінансові послуги та державне регулювання ринків фінансових послуг» надана йому шляхом її розміщення у договорі та на офіційному сайті банку. У анкеті-заяві до договору про надання банківських послуг monobank, відповідач просив встановити кредитний ліміт на суму, вказану у мобільному додатку. У разі виходу з пільгового періоду, що складає до 62 календарних днів, на кредит буде нараховуватися відсоткова ставка на 3,1 % місяць з першого дня користування кредитом. На підставі укладеного договору відповідач отримав кредит у розмірі 5 000 грн, у вигляді встановленого кредитного ліміту на поточний рахунок, спеціальним платіжним засобом якого є платіжна картка [NUMBER] . АТ «Універсал Банк» свої зобов`язання за договором виконав в повному обсязі, а саме надав відповідачу можливість розпоряджатись кредитними коштами на умовах передбачених договором та в межах встановленого кредитного ліміту. Станом на 04.02.2025 у відповідача прострочення зобов`язання із сплати щомісячного мінімального платежу за договором сягнуло понад 90 днів, у зв`язку з чим, на підставі положення 5.17 п. 5 Розділу ІІ Умов, відбулось істотне порушення клієнтом зобов`язань, вся заборгованість за кредитом стала простроченою. Банк 04.02.2025 направив повідомлення «пуш» про істотне порушення умов договору та про необхідність погасити суму заборгованості. Проте відповідач на контакт не виходив та не вчинив жодної дії, направленої на погашення заборгованості в зв`язку з чим та відповідно до п. 5.18, 5.19 кредит 29.05.2025 став у формі «на вимогу». На підставі вищезазначеного загальний розмір заборгованості [PERSON] перед АТ «Універсал Банк» за договором станом на 03.04.2024 становить 20 745,14 грн, в тому числі: загальний залишок заборгованості за наданим кредитом (тілом кредиту) 18\~280,40 грн; заборгованість за пенею 2\~464,74 грн; заборгованість за порушення грошового зобов`язання 0 грн. Посилаючись на викладене та те, що відповідач має непогашену заборгованість за вищевказаним договором в загальному розмірі 20\~745,14 грн, позивач просив стягнути з відповідача на його користь вказану заборгованість. Ухвалою суду від 08.07.2025 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі, справу вирішено розглядати у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін і без проведення судового засідання. Відповідачу ухвала про відкриття провадження у справі з копією позовної заяви з додатками надіслана на адресу його місця проживання, зареєстрованого у встановленому законом порядку, днем вручення якої відповідно до п. 3 ч. 6 ст. 272 ЦПК України є 31.07.2025, проте [PERSON] правом подання відзиву на позовну заяву не скористався. Відповідно до ч. 5 ст. 279 ЦПК України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. Вказана вимога ЦПК України роз`яснена судом учасникам справи в ухвалі про відкриття провадження у справі. Клопотання про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін від сторін у справі не надходили та суд не вбачає підстав для розгляду справи з повідомленням сторін з власної ініціативи. Розгляд справи проводиться без повідомлення учасників справи в порядку письмового провадження відповідно до ч. 13 ст. 7 ЦПК України. У такому випадку судове засідання не проводиться. Згідно ч. 8 ст. 178 ЦПК України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений законом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами. Враховуючи, що в матеріалах справи достатньо даних про права та взаємовідносини сторін, суд вважає можливим вирішити справу на підставі наявних у ній матеріалів. Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. В тому числі, суд враховує вимоги ст. 80 ЦПК України, зокрема достатність доказів для вирішення справи, наданих до суду. Суд, розглянувши цивільну справу в межах заявлених позовних вимог, встановив наступні обставини та визначив відповідно до них правовідносини, що виникли між сторонами. Встановлено, що 25.06.2024 між АТ «Універсал Банк» та [PERSON] укладено договір про надання банківських послуг шляхом підписання анкети-заяви до договору про надання банківських послуг, відповідно до умов якого АТ «Універсал Банк» відкрито [PERSON] поточний рахунок у гривні та встановлено кредитний ліміт на картковий рахунок у розмірі, визначеному у мобільному додатку. У анкеті-заяві зазначено, що [PERSON] згідний з тим, що анкета-заява разом із Умовами і правилами обслуговування в АТ «Універсал Банк» при наданні банківських послуг щодо продуктів monobank, таблицею обчислення вартості кредиту і паспортом споживчого кредиту, тарифами складають договір про надання банківських послуг. Анкетою-заявою до договору про надання банківських послуг передбачено, що у разі виходу з пільгового періоду, що складає до 62 календарних днів, на кредит буде нараховуватися процентна ставка 3,1% на місяць з першого дня користування кредитом. Анкету-заяву до договору про надання банківських послуг було підписано електронним підписом з особистим ключем і відповідним йому відкритим ключем 25.06.2024 о 12:13:03 відповідно до форми підтвердження електронного документу. Відповідно до п. 1 запевнення клієнта до договору про надання банківських послуг monobank підписуючи власним ЕУП в мобільному додатку це запевнення, що є невід`ємною частиною анкети-заяви до договору [PERSON] підтверджує отримання примірника договору в мобільному застосунку monobank; підтверджує своє ознайомлення та згоду з умовами договору, згідно з яким буде здійснюватись відкриття та обслуговування його рахунків, розміщення вкладів, отримання споживчого кредиту тощо; підтверджує укладання ним договору; зобов`язується виконувати умови договору; підтверджує, що інформація про заплановану до отримання клієнтом фінансову послугу, вартість цієї послуги та інша інформація передбачена до надання шляхом її розміщення у договорі та на офіційному сайті банку. Довідкою про наявність рахунку від 03.04.2025 підтверджено, що карта № [NUMBER] активна до 04/28 ( [NUMBER] ). Відповідно до довідки про розмір встановленого кредитного ліміту з 25.06.2024 о 12:13:59 встановлено кредитний ліміт у розмірі 5\~000 грн. На підтвердження позовних вимог позивач надав Умови та правила обслуговування в АТ «Універсал Банк» при наданні послуг щодо продуктів «Monobank», які не містять підпису позичальника та паспорт споживчого кредиту Чорної картки «Monobank». Надання і обслуговування кредиту обумовлено п. 5 Розділу ІІ Умов і правил обслуговування в АТ «Універсал Банк», а саме: п. 5.2. Ліміт до використання розраховується та встановлюється банком виходячи з внутрішніх процедур банку та зазначається клієнту в електронному вигляді через мобільний додаток або іншим способом з використанням каналів дистанційного обслуговування. п. 5.3. Сторони домовилися, що банк має право, на власний розсуд, переглядати ліміт до використання в межах суми ліміту кредитування, що зазначена в договорі. Інформація щодо зміни ліміту до використання (новий розмір ліміту та строки уведення у дію) зазначаються клієнту текстовим повідомленням в електронному вигляді на номер мобільного телефону клієнта та/або у мобільному додатку. п. 5.4. Клієнт шляхом розрахунку за товари та послуги та/або отримання готівкових коштів з використанням платіжної картки після встановлення або зміни ліміту до використання, підтверджує факт згоди з встановленням ліміту до використання. п. 5.5. Форма надання кредиту: поновлюваний кредитний ліміт/кредитна лінія, який може бути використаний для отримання готівкових грошових коштів та/або здійснення безготівкових розрахунків за придбані товари чи послуги. п. 5.9. На суму наданого кредиту банк нараховує відсотки. Відсотки нараховуються за кожен календарний день використання кредитного ліміту, з розрахунку 365/366 календарних днів у році, за процентними ставками, зазначеними в тарифах. п. 5.10. Сторони на підставі ст. 1048, 1054, 1056-1 ЦК України визначили цим договором розмір та порядок погашення кредиту, сплати відсотків. Погашення кредиту та відсотків здійснюється клієнтом щомісяця (після завершення пільгового періоду) в такому порядку: п. 5.10.1. Розрахунковим періодом для погашення відсотків за кредитом вважається календарний місяць, наступний за звітним місяцем. клієнт доручає банку здійснювати списання грошей з його поточного рахунку за рахунок власних коштів, а в разі їхньої відсутності - за рахунок кредитного ліміту, в розмірі відсотків, які підлягають сплаті за цим договором, з 1 числа до останнього календарного місяця, наступного за звітним (після завершення пільгового періоду). Списання процентів за рахунок кредитного ліміту може бути здійснено за умови наявності невикористаного кредитного ліміту (здійснювати договірне списання). При цьому сторони, на підставі ст. 1 Закону України «Про споживче кредитування» узгодили, що доручаючи банку здійснити договірне списання на оплату відсотків за користування кредитом за рахунок кредитного ліміту, клієнт використовує кредитні кошти на споживчу ціль, а саме - здійснює трату на оплату послуг банку за цим договором. В разі, якщо у клієнта повністю використаний кредитний ліміт доручення клієнта про договірне списання за рахунок кредитного ліміту не застосовується. п. 5.10.2. крім погашення відсотків в порядку та на умовах, визначених у п. 5.10.1., погашення кредиту та відсотків здійснюється шляхом внесення клієнтом коштів у готівковій або безготівковій формі в розмірі щомісячного мінімального платежу. Сума щомісячного мінімального платежу визначається банком відповідно до тарифів й не може перевищувати повного розміру заборгованості за договором. Мінімальний платіж формується в перший день календарного місяця, наступного за звітним місяцем, і очікує погашення до 23:55 останнього дня місяця, наступного за звітним місяцем. п. 5.11. Клієнт зобов`язаний щомісяця сплачувати щомісячний мінімальний платіж в розмірі та в термін, зазначені в мобільному додатку. При несплаті щомісячного мінімального платежу клієнт повинен сплатити штраф за несплату щомісячного мінімального платежу згідно з Тарифами. Банк розглядає будь-який надісланий платіж клієнта як визнання клієнтом даного штрафу в розмірі платежу, що надійшов, але не більше суми штрафу, визначеного Тарифами. Пунктами 5.15-5.19 Розділу ІІ умов і правил обслуговування в АТ «Універсал Банк» визначена відповідальність за порушення строків виконання грошового зобов`язання клієнтом за договором: п. 5.15. За порушення строків сплати щомісячного мінімального платежу клієнт сплачує банку відсотки в подвійному розмірі від базової процентної ставки, зазначеної в Тарифах, що діє на дату нарахування відсотків. Відсотки в подвійному розмірі, замість базового розміру процентної ставки, зазначеного в тарифах, нараховуються від суми загальної заборгованості з моменту виникнення заборгованості під час дії пільгового періоду за карткою, внаслідок не внесення щомісячного мінімального платежу в повному обсязі, або за кожен календарний день поточного календарного місяця, в якому клієнт своєчасно не вніс щомісячний мінімальний платіж за звітний місяць після закінчення дії пільгового періоду за карткою. При цьому сторони усвідомлюють та підтверджують, що таке збільшення розміру процентної ставки не є зміною умов цього договору та/або зміною процентної ставки за договором, що здійснюється банком в односторонньому порядку, і відповідно внесення змін до договору не потребується. У разі усунення клієнтом вищезазначених порушень процентна ставка за користування кредитом встановлюється у розмірі базової процентної ставки, зазначеної в тарифах. п. 5.16. У разі порушення терміну сплати щомісячного мінімального платежу понад 90 днів вся заборгованість за кредитом вважається простроченою (істотне порушення Клієнтом зобов`язань). На залишок простроченої заборгованості банк нараховує, а клієнт сплачує штраф у розмірі згідно з тарифами, але не більше 50 % від суми, отриманого клієнтом кредиту. При цьому діє відсоткова ставка за користування кредитом у розмірі 0,00001 % річних. На період дії карантину банк на власний розсуд має право збільшити строк, зазначений в абзаці першому цього пункту. п. 5.17. У випадку настання істотного порушення клієнтом зобов`язань банк не пізніше наступного робочого дня у мобільному додатку не пізніше 3-х робочих днів за допомогою месенджерів та sms направляє клієнту повідомлення про відповідне порушення із зазначенням дій, необхідних для усунення порушення та строку протягом якого вони мають бути здійснені. п. 5.18. При цьому у разі якщо клієнт погасить заборгованість зі сплати Обов`язкового платежу, яка виникла до настання істотного порушення клієнтом зобов`язань, та сплатить штраф і щомісячний мінімальний платіж у строк до 120 календарних днів (з моменту порушення терміну сплати щомісячного мінімального платежу), вимога банку, зазначена у повідомленні, втрачає чинність, а попередньо узгоджені умови кредитування (у тому числі щодо сплати щомісячних мінімальних платежів та відсотків за користування кредитом) поновлюються. Банк на власний розсуд має право збільшити строк, зазначений в абзаці першому цього пункту, але не більше ніж до 210 календарних днів (з моменту порушення терміну сплати щомісячного мінімального платежу). п. 5.19. У випадку якщо істотне порушення клієнтом зобов`язань не буде усунуто протягом строку, зазначеного у пункті 5.18. кредит стає у формі "на вимогу", а банк не пізніше наступного робочого дня за допомогою мобільного додатку направляє клієнту вимогу про повне повернення всієї суми заборгованості за кредитом (з урахуванням відсотків) та нарахованих штрафних санкцій. Несвоєчасне виконання клієнтом вимоги про повне повернення всієї суми заборгованості за кредитом свідчить про несанкціоноване користування чужими грошовими коштами, що тягне за собою відповідальність за порушення грошового зобов`язання, передбачену цим договором. При цьому нарахування процентів за користування кредитом припиняється. Згідно п. 5.22. кредит збільшується на суму заборгованості за договором по відсоткам до погашення, по неустойці, якщо на рахунку клієнта не вистачає власних коштів для оплати вказаної заборгованості. При цьому банк надає кредит згідно з договором в розмірі зазначеної заборгованості та направляє кредитні кошти на погашення вказаної в цьому пункті заборгованості, а саме: відсотків за користування кредитним лімітом, неустойки за прострочені платежі згідно з тарифами, якщо інше не передбачено умовами цього договору. Відповідно до тарифів санкції за порушення зобов`язань за кредитом (в залежності від кількості днів прострочення): від 1 до 30 днів штраф у розмірі 50 грн; від 31 до 90 днів штраф у розмірі 100 грн; від 91 до 120 *(210) днів штраф, що розраховується за формулою: 100 грн плюс 6,2 % від суми загальної заборгованості, що виникла на перший день відповідного календарного місяця. При цьому діє ставка 0,00001% річних. Відповідальність за прострочення грошового зобов`язання у розмірі 74,4 % річних. Пільговий період за карткою до 62 днів (діє з моменту виникнення заборгованості до кінця календарного місяця, наступного за датою виникнення заборгованості, при умові її погашення в повному обсязі). Пільгова відсоткова ставка 0,00001% річних. Розмір обов`язкового щомісячного платежу за користування кредитними коштами 4 % від заборгованості (не менше 100 грн, але не більше залишку заборгованості), базова відсоткова ставка 3,1 % на місяць, збільшена відсоткова ставка на місяць за карткою на суму загальної заборгованості 6,2% на місяць. На підтвердження умов надання кредиту відповідачу та порушення зобов`язання останньою позивач надав також розрахунок заборгованості за період з 25.06.2024 по 03.04.2025 та виписку про рух коштів по рахунку за період з 25.06.2024 по 01.04.2025. Згідно із наданим банком розрахунком заборгованості за договором №б/н від 25.06.2024 у відповідача існує заборгованість у розмірі 20\~745,14 грн, в тому числі: загальний залишок заборгованості за наданим кредитом (тілом кредиту) 18\~280,40 грн; заборгованість за пенею 2\~464,74 грн; загальний залишок заборгованості за відсотками - 0,00 грн; заборгованість за порушення грошового зобов`язання - 0,00 грн. Станом на\~30.09.2024\~заборгованість [PERSON] за тілом кредиту поточним становила 7 146,28 грн. З цього часу відповідач не здійснював сплату заборгованості за тілом кредиту. Також позивачем здійснено списання коштів 01.10.2024 в сумі 298,46 грн, 01.11.2024 в сумі 490,89 грн, 01.12.2024 в сумі 584,16 грн, 01.01.2025 в сумі 729,04 грн, 01.02.2025 в сумі 864,19 грн. Відповідно до ч. 1, 2 ст. 207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). За змістом статей 626, 628 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Частиною першою ст. 638 ЦК України встановлено, що істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Згідно ст. 526 ЦПК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Відповідно до ч. 1 ст. 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. Частиною другою ст. 1054 ЦК України встановлено, що до відносин за кредитним договором застосовуються положення параграфа 1 цієї глави, якщо інше не встановлено цим параграфом і не випливає із суті кредитного договору. Кредитний договір укладається у письмовій формі. Кредитний договір, укладений з недодержанням письмової форми, є нікчемним (ст. 1055 ЦК України). Згідно ч. 1, 2 ст. 633 ЦК України публічним є договір, в якому одна сторона - підприємець взяла на себе обов`язок здійснювати продаж товарів, виконання робіт або надання послуг кожному, хто до неї звернеться (роздрібна торгівля, перевезення транспортом загального користування, послуги зв`язку, медичне, готельне, банківське обслуговування тощо). Умови публічного договору встановлюються однаковими для всіх споживачів, крім тих, кому за законом надані відповідні пільги. За змістом ст. 634 цього Кодексу договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору. Оскільки умови договорів приєднання розробляються банком, тому повинні бути зрозумілі усім споживачам і доведені до їх відома, у зв`язку із чим банк має підтвердити, що на час укладення відповідного договору діяли саме ці умови, а не інші. Тому з огляду на зміст статей 633, 634 ЦК України можна вважати, що другий контрагент (споживач послуг банку) лише приєднується до тих умов, з якими він ознайомлений. Відповідно до ст. 1056-1 ЦК України розмір процентів, тип процентної ставки (фіксована або змінювана) та порядок їх сплати за кредитним договором визначаються в договорі залежно від кредитного ризику, наданого забезпечення, попиту і пропозицій, які склалися на кредитному ринку, строку користування кредитом, розміру облікової ставки та інших факторів. Згідно ч. 4 ст. 55 Закону України «Про банки та банківську діяльність» банкам забороняється в односторонньому порядку змінювати умови укладених з клієнтами договорів, зокрема, збільшувати розмір процентної ставки за кредитними договорами або зменшувати її розмір за договорами банківського вкладу (крім вкладу на вимогу), за винятком випадків, встановлених законом. Відповідно до ч. 1 ст. 1048 ЦК України позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України. У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики. Згідно ст. 1049 ЦК України позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками. Особливості укладання кредитного договору в електронному вигляді визначені Законом України «Про електронну комерцію» (далі - Закон). Згідно з п. 6 ч. 1 ст. 3 Закону електронний підпис одноразовим ідентифікатором - дані в електронній формі у вигляді алфавітно-цифрової послідовності, що додаються до інших; електронних даних особою, яка прийняла пропозицію (оферту) укласти електронний договір, та надсилаються іншій стороні цього договору. При цьому одноразовий ідентифікатор - це алфавітно-цифрова послідовність, що її отримує особа, яка прийняла пропозицію (оферту) укласти електронний договір шляхом реєстрації в інформаційно-телекомунікаційній системі суб`єкта електронної комерції, що надав таку пропозицію. Одноразовий ідентифікатор може передаватися суб`єктом електронної комерції, що пропонує укласти договір, іншій стороні електронного правочину засобом зв`язку, вказаним під час реєстрації у його системі, та додається (приєднується) до електронного повідомлення від особи, яка прийняла пропозицію укласти договір (п. 12 ч. 1 ст. 3 Закону). Відповідно до ч. 3 ст. 11 Закону електронний договір укладається шляхом пропозиції його укласти (оферти) однією стороною та її прийняття (акцепту) другою стороною. Електронний договір вважається укладеним з моменту одержання особою, яка направила пропозицію укласти такий договір, відповіді про прийняття цієї пропозиції в порядку, визначеному частиною шостою цієї статті. Пропозиція укласти електронний договір (оферта) може бути зроблена шляхом надсилання комерційного електронного повідомлення, розміщення пропозиції (оферти) у мережі Інтернет або інших інформаційно-телекомунікаційних системах (ч. 4 ст. 11 Закону). Згідно з ч. 6 ст. 11 Закону відповідь особи, якій адресована пропозиція укласти електронний договір, про її прийняття (акцепт) може бути надана шляхом: надсилання електронного повідомлення особі, яка зробила пропозицію укласти електронний договір, підписаного в порядку, передбаченому статтею 12 цього Закону; заповнення формуляра заяви (форми) про прийняття такої пропозиції в електронній формі, що підписується в порядку, передбаченому статтею 12 цього Закону; вчинення дій, що вважаються прийняттям пропозиції укласти електронний договір, якщо зміст таких дій чітко роз`яснено в інформаційній системі, в якій розміщено таку пропозицію, і ці роз`яснення логічно пов`язані з нею. За правилом ч. 8 ст. 11 Закону у разі якщо укладення електронного договору відбувається в інформаційно-телекомунікаційній системі суб`єкта електронної комерції, для прийняття пропозиції укласти такий договір особа має ідентифікуватися в такій системі та надати відповідь про прийняття пропозиції (акцепт) у порядку, визначеному частиною шостою цієї статті. Такий документ оформляється у довільній формі та має містити істотні умови, передбачені законодавством для відповідного договору. Електронний договір, укладений шляхом обміну електронними повідомленнями, підписаний у порядку, визначеному статтею 12 цього Закону, вважається таким, що за правовими наслідками прирівнюється до договору, укладеного у письмовій формі. Кожний примірник електронного документа з накладеним на нього підписом, визначеним статтею 12 цього Закону, є оригіналом такого документа. Стаття 12 Закону визначає яким чином підписуються угоди в сфері електронної комерції. Якщо відповідно до акту цивільного законодавства або за домовленістю сторін електронний правочин має бути підписаний сторонами, моментом його підписання є використання електронного підпису або електронного цифрового підпису відповідно до Закону України «Про електронний цифровий підпис», за умови використання засобу електронного цифрового підпису усіма сторонами електронного правочину; електронного підпису одноразовим ідентифікатором, визначеним цим Законом; аналога власноручного підпису (факсимільного відтворення підпису за допомогою засобів механічного або іншого копіювання, іншого аналога власноручного підпису) за письмовою згодою сторін, у якій мають міститися зразки відповідних аналогів власноручних підписів. Із системного аналізу положень вище вказаного законодавства вбачається, що з урахуванням особливостей договору щодо виконання якого виник спір між сторонами, його укладання в електронному вигляді через інформаційно-комунікаційну систему позивача можливе за допомогою електронного цифрового підпису відповідача лише за умови використання засобу електронного цифрового підпису усіма сторонами цього правочину. В іншому випадку електронний правочин може бути підписаний сторонами електронним підписом одноразового ідентифікатора та/або аналогом власноручного підпису (факсимільного відтворення підпису за допомогою засобів механічного або іншого копіювання, іншого аналога власноручного підпису) за письмовою згодою сторін, у якій мають міститися зразки відповідних аналогів власноручних підписів. Електронні документи (повідомлення), пов`язані з електронним правочином, можуть бути подані як докази сторонами та іншими особами, які беруть участь у судовому розгляді справи. Згідно з ст. 64 ЦПК України, докази, подані в електронній формі та/або у формі паперових копій електронних повідомлень, вважаються письмовими доказами. Таким чином, судом встановлено, що між АТ «Універсал Банк» та [PERSON] правовідносини виникли внаслідок укладеного договору про надання банківських послуг щодо продуктів monobank. Із запропонованими умовами договору щодо нарахування процентів у разі виходу з пільгового періоду, що складає до 62 календарних днів, а саме, що на кредит буде нараховуватися процентна ставка 3,1% на місяць з першого дня користування кредитом, відповідач ознайомився та погодився. Судом встановлено, що фактично отримані та використані позичальником кошти в добровільному порядку АТ «Універсал Банк» не повернуті. Відповідно до ч. 2 ст. 530 ЦК України якщо строк (термін) виконання боржником обов`язку визначений моментом пред`явлення вимоги, кредитор має право вимагати його виконання в будь-який час, що свідчить про порушення його прав, позивач вправі вимагати захисту своїх прав через суд шляхом зобов`язання виконання боржником обов`язку з повернення фактично отриманої суми кредитних коштів. Оскільки фактично отримані та використані позичальником кошти в добровільному порядку АТ «Універсал Банк» не повернуті, такі підлягають стягненню з позичальника на користь позивача. Такі висновки відповідають правовій позиції Великої палати Верховного Суду у справі №342/180/17 (провадження № 14-131цс19) від 03 липня 2019 року. Проте,\~позивач заявляє\~до стягнення\~заборгованість за\~тілом кредиту\~в розмірі\~18\~280,40\~грн.\~При цьому,\~судом встановлено,\~що станом\~на 30.09.2024\~заборгованість [PERSON] за тілом кредиту поточним становила 7 146,28 грн за встановленої суми кредитного ліміту в розмірі 5 000 грн. У період з 01.10.2024 по 01.02.2025 банком в односторонньому порядку за рахунок кредиту понад встановлений кредитний ліміт було погашено заборгованість за нарахованими відсотками, а саме: 01.10.2024 в сумі 298,46 грн, 01.11.2024 в сумі 490,89 грн, 01.12.2024 в сумі 584,16 грн, 01.01.2025 в сумі 729,04 грн, 01.02.2025 в сумі 864,19 грн, а всього в загальній сумі 2 966,74 грн, що не відповідає умовам п. 5.10.1. Розділу ІІ Умов і правил обслуговування в АТ «Універсал Банк» та умовам, викладеним у паспорті споживчого кредиту. Відповідно до ч. 2 ст. 9 Закону України «Про споживче кредитування» до укладення договору про споживчий кредит кредитодавець надає споживачу інформацію, необхідну для порівняння різних пропозицій кредитодавця з метою прийняття ним обґрунтованого рішення про укладення відповідного договору, в тому числі з урахуванням обрання певного типу кредиту. Зазначена інформація безоплатно надається кредитодавцем споживачу за спеціальною формою (паспорт споживчого кредиту), встановленою у Додатку 1 до цього Закону, у письмовій формі (у паперовому вигляді або у вигляді електронного документа, створеного згідно з вимогами, визначеними Законом України «Про електронні документи та електронний документообіг», а також з урахуванням особливостей, передбачених Законом України «Про електронну комерцію») із зазначенням дати надання такої інформації та терміну її актуальності. У такому разі кредитодавець визнається таким, що виконав вимоги щодо надання споживачу інформації до укладення договору про споживчий кредит згідно з частиною третьою цієї статті. Згідно ч. 12 вказаної статті закону у разі ненадання визначеної у цій статті інформації або надання її в неповному обсязі чи надання недостовірної інформації кредитодавець або кредитний посередник несе відповідальність у порядку та розмірі, визначених законом. Споживач, який внаслідок ненадання йому визначеної у цій статті інформації або надання її в неповному обсязі чи надання недостовірної інформації уклав договір на менш сприятливих для себе умовах, ніж ті, що передбачені у цій інформації, має право вимагати приведення укладеного договору у відповідність із зазначеною інформацією шляхом направлення кредитодавцю відповідного письмового повідомлення. Кредитодавець зобов`язаний привести договір у відповідність з умовами, зазначеними у наданій інформації, протягом 14 днів з дати отримання такого повідомлення. Умови п. 5.22. Розділу ІІ Умов і правил обслуговування в АТ «Універсал Банк» про надання кредиту банком згідно з договором в розмірі заборгованості за договором по відсоткам до погашення, якщо на рахунку клієнта не вистачає власних коштів для оплати вказаної заборгованості, та направлення кредитних коштів на погашення відсотків за користування кредитним лімітом, застосовуються згідно з умовами договору, зокрема з урахуванням вимог п. 5.10.1. Розділу ІІ Умов і правил. Крім того, надані позивачем Умови і правила обслуговування в АТ «Універсал Банк» не містять підпису відповідачки. Умови договорів приєднання розробляються банком, тому повинні бути зрозумілі усім споживачам і доведені до їх відома, у зв`язку із чим банк має підтвердити, що на час укладення відповідного договору діяли саме ці умови, а не інші. Однак таких доказів матеріли справи не містять. Таким чином відсутні підстави вважати, що відповідач погодилася на списання процентів за рахунок коштів кредиту за рахунок кредиту та понад встановлений кредитний ліміт. Крім того, 02.02.2025 здійснено списання коштів в сумі 2 083,31 грн з призначенням платежу - «Банківські операції». Відповідно до ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Статтею 76 ЦПК України визначено, що доказами, є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. У відповідності до ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Судом перевірено розрахунок заборгованості, оцінено його в сукупності та взаємозв`язку з іншими наявними у справі доказами, зокрема, анкетою-заявою до договору про надання банківських послуг, яка підписана відповідачем. Відповідно до ч. 1, 3 ст. 509 ЦК України вказано, що зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (у тому числі сплатити гроші), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання має ґрунтуватися на засадах добросовісності, розумності та справедливості. Згідно ч. 1, 3 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності. Тому з підстав, заявлених в позові, з позичальника підлягає стягненню непогашена заборгованість за тілом кредиту, нарахована відповідно до умов договору, за вирахуванням безпідставно віднесених до тіла кредиту нарахованих процентів в розмірі 2 966,74 грн, які було погашено за рахунок кредиту понад встановлений кредитний ліміт, що призвело до збільшення тіла кредиту та в розмірі 2 083,31 грн, що списані також понад встановлений кредитний ліміт як «Банківські операції», обґрунтування щодо стягнення яких не наведено позивачем. При цьому, про стягнення цих коштів як нарахованих процентів позивач вимог не заявляв. Суд звертає увагу, що заборгованість за тілом кредиту, яка підлягає стягненню становить 13 230,35 грн, та перевищує розмір наданого кредитного ліміту відповідно до умов договору. Проте, така заборгованість за тілом кредиту виникла у зв`язку з здійсненням видатків у розстрочку та придбання покупок з оплатою частинами. Законом України «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо дії норм на період воєнного стану» від 15.03.2022 №2120-ІХ, серед іншого, внесено зміни до розділу Прикінцеві та перехідні положення ЦК Українита доповнено його пунктом 18 наступного змісту: «У період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцяти денний строк після його припинення або скасування у разі прострочення позичальником виконання грошового зобов`язання за договором, відповідно до якого позичальнику було надано кредит (позику) банком або іншим кредитодавцем (позикодавцем), позичальник звільняється від відповідальності, визначеної ст. 625 цього Кодексу, а також від обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за таке прострочення. Установити, що неустойка (штраф, пеня) та інші платежі, сплата яких передбачена відповідними договорами, нараховані включно з 24 лютого 2022 року за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) за такими договорами, підлягають списанню кредитодавцем (позикодавцем)». Тобто в період існування особливих правових наслідків - протягом дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування, до позичальника застосовуються особливі наслідки звільнення від сплати неустойки (штрафу, пені) за прострочення виконання (невиконання, часткового виконання) кредитних зобов`язань. Аналогічний правовий висновок, щодо аналізу п. 18 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України, викладений у постанові Верховного Суду від 12.06.2024 у справі №910/10901/23, який, відповідно до положень ч. 4 ст. 263 ЦПК України, застосовується судом під час ухвалення судового рішення у подібній справі. Згідно правового висновку, що викладений у постанові Верховного Суду від 18 жовтня 2023 року в справі №706/68/23 (провадження № 61-8279св23), дія п. 18 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України розповсюджується на кредитний договір. З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що хоча умовами кредитного договору сторони і обумовили нарахування та сплату позичальником неустойки, що нараховується за кожен день невиконання/неналежного виконання кожного окремого зобов`язання незалежно від суми виконаного/неналежно виконаного зобов`язання, проте п. 18 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України позичальники у період воєнного стану звільняються від сплати неустойки (штрафу, пені) за прострочення виконання (невиконання, часткового виконання), в тому числі, і в кредитних зобов`язаннях. У зв`язку із викладеним, не підлягає до задоволення вимога позивача про стягнення з відповідача пені в розмірі 2 464,74 грн. Суд на підставі наявних в матеріалах справи доказів, оцінивши такі на предмет належності, допустимості, достовірності, достатності та взаємного зв`язку, за встановлених обставин укладення договору про надання банківських послуг та, взявши на себе зобов`язання з повернення отриманих коштів кредитного ліміту, відповідач належним чином їх не виконав, що призвело до виникнення заборгованості, дійшов висновку, що з відповідача на користь позивача підлягає стягненню частково заборгованість за договором про надання банківських послуг «Monobank» б/н від 24.04.2020 в розмірі 13 230,35 грн заборгованості за тілом кредиту. В задоволенні решти вимог позову слід відмовити у зв`язку з їх необґрунтованістю. Порядок розподілу та відшкодування судових витрат регламентується ст. 141 ЦПК України. Частиною 1 зазначеної статті встановлено, що судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. При зверненні до суду позивач сплатив 3\~028,00 грн судового збору, які згідно виписки зараховані до спеціального державного бюджету України. Таким чином, з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір пропорційно до задоволених позовних вимог в сумі 1 931,12 грн.

Outcome: partial