Jurisdiction: civil
Date: 2025-09-01 00:00:00

в провадженні Слов`янського міськрайонного суду Донецької області перебуває цивільна справа за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «ЕЛІТ ФІНАНС» до [PERSON] про стягнення заборгованості за кредитним договором. Свої вимоги позивач обґрунтовує тим, що 31 березня 2021 року [PERSON] та Акціонерне товариство «ОТП БАНК» уклали кредитний договір № 2036043988, за умовами якого банк надав позичальнику кредит на споживчі потреби з фіксованою ставкою 40,00% за користування кредитом. Загальний розмір кредиту складав 63650,00 грн. На виконання своїх зобов`язань за кредитним договором, банком було надано кредит відповідачу. В свою чергу позичальник не виконав умови кредитного договору щодо повернення кредитних коштів, внаслідок чого виникла заборгованість. Згідно детального розрахунку заборгованості станом на 21 червня 2021 року загальний розмір заборгованості становить 105548,39 грн., яка складається з тіла кредиту в розмірі 53986,15 грн. та заборгованості по відсоткам за користування кредитом в розмірі 51562,24 грн. 21 червня 2024 року між АТ «ОТП БАНК» та ТОВ «ФК «ЕЛІТ ФІНАНС» було укладено договір факторингу, на підставі якого відбулося відступлення прав вимоги за кредитним договором до відповідача. Таким чином, ТОВ «ФК «ЕЛІТ ФІНАНС» набуло статусу кредитора за кредитним договором № 2036043988 від 31 березня 2021 року. Враховуючи викладене, представник позивача просить суд стягнути з [PERSON] заборгованість за кредитним договором у розмірі 105548,39 грн., витрати по сплаті судового збору в розмірі 3028 грн. та витрати на професійну правову допомогу у розмірі 9200 грн. 02 липня 2025 року на адресу суду надійшов відзив на позовну заяву, з якого вбачається, що [PERSON] позов не визнає, вважає, що до спірних правовідносин можуть бути застосовані положення про позовну давність, оскільки наявний форс-мажор у виді непереборної сили в умовах воєнного стану, який є передумовою звільнення від відповідальності за неналежне виконання або порушення зобов`язання. Зокрема вказує, що з 24 лютого 2022 року має місце повномасштабна агресія російської федерації на території України. У зв`язку з чим, вже більше ніж три роки м. Слов`янськ Донецької області систематично знаходиться в небезпеці. Відповідач постійно перебуває в стані стресу, емоційної напруженості, що вимагає придбання заспокійливих лікарських препаратів, як для себе, так і для дітей. Наразі вона не працює, зайнята доглядом за дитиною, [PERSON] , 2023 року народження. Також має на утриманні ще одну неповнолітню дитину, [PERSON] , 2009 року народження. Крім того, зазначає, що нею не підписувались умови та правила надання коштів у позику, які є частиною кредитного договору, укладеного шляхом підписання анкети-заяви. У зв`язку з чим, вона не може нести відповідальність по процентам за користування кредитом, штрафам та по іншим складовим вищезазначеного зобов`язання. 16 липня 2025 року на адресу суду надійшла відповідь на відзив, в якому зазначено, що ТОВ «ФК «ЕЛІТ ФІНАНС» ознайомившись з відзивом відповідача, вважає його доводи безпідставними та необґрунтованими з огляду на наступне. Так, що стосується посилання відповідача на пропущення позивачем строку позовної давності, то товариством зазначено, що строк позовної давності, враховуючи роз`яснення Верховного Суду та вимоги пункту 12 «Прикінцеві та перехідні положення» ЦК України є продовженим на час дії карантину (карантин було запроваджено 12.03.2020 року ,а завершено 30.06.2023 року). Більш того, на період воєнного стану у відповідності до п. 19 «Прикінцеві та перехідні положення» ЦК України у період дії воєнного стану в Україні, перебіг позовної давності, визначений цим Кодексом, зупиняється на строк дії такого стану. Враховуючи викладене, позивачем жодним чином не пропущений строк позовної давності. Окрім цього, звернено увагу, що поданням заяви про застосування наслідків спливу позовної давності, відповідач підтверджує факт порушеного права позивача, та, як наслідок, позовні вимоги (позовна давність може бути застосована виключно за наявності порушеного права). Щодо посилання відповідача на форс мажорні обставини, то відповідачем жодним чином не доведено факт наявності форс-мажорних відносин у спірних із позивачем правовідносинах. Враховуючи викладене, просять задовольнити позовні вимоги у повному обсязі. Представник позивача, ТОВ «ФК «ЕЛІТ ФІНАНС», у судове засідання не з`явився, в матеріалах справи є заява про розгляд справи у відсутність представника товариства. Відповідач [PERSON] у судове засідання не з`явилась, про дату, час та місце розгляду справи, повідомлена належним чином. Частиною 1 статті 223 ЦПК України передбачено, що неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. У відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, враховуючи неявку в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. Суд, дослідивши матеріали справи, з`ясувавши всі обставини, на яких ґрунтуються вимоги, об`єктивно оцінивши докази, що мають значення для вирішення справи по суті, встановив фактичні данні та відповідні їм правовідносини, приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню, виходячи з наступного висновку. Відповідно до ст. ст. 526, 530, 610, 611, 625, 1049, 1050, 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти; зобов`язання повинні виконуватися сторонами належним чином і своєчасно; порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання); боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання; боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. Судом встановлено, що 31 березня 2021 року між АТ «ОТП БАНК» та [PERSON] було укладено кредитний договір № 2036043988, за умовами якого банк надав позичальнику кредит в розмірі 63650 грн. з фіксованою процентною ставкою у розмірі 40,00%. Разом з тим, у вищевказаному договорі зазначено, що підписанням Заяви-анкети остання підтвердила, що сторони домовились про електронну взаємодію у порядку та спосіб, що визначений договором. [PERSON] визнала, що електронний підпис є аналогом власноручного підпису та його накладення має рівнозначні юридичні наслідки із власноручним підписом. Також [PERSON] підтвердила, що всі наступні правочини та документи, перелік який визначений договором, можуть вчинятися нею та/або банком з використанням електронного підпису. Заява-анкета є невід`ємною частиною договору, тарифів банку, які розміщені на офіційному сайті банку. Шляхом підписання цієї заяви-анкети відповідач підтвердила, що вона особисто отримала свій примірник заяви-анкети, договору, тарифів банку, з усім перерахованим остання ознайомлена, приймає та погоджується з їх положеннями. Разом з тим, у договорі зазначено, що кредитний договір/заяву-анкету укладено у 2-х оригінальних примірниках (по одному для кожної із сторін), кожен з яких має рівну юридичну силу. Кредитний договір/заява-анкета набуває чинності з моменту їх підписання сторонами та всіх додатків до них і діють до повного виконання сторонами взятих на себе зобов`язань по кредитному договору в повному обсязі. До вищевказаного договору додано графік платежів та розрахунок загальної вартості кредиту, анкету-заяву на отримання кредиту/опитувальний лист від 31 березня 2021 року. 21 червня 2024 року між АТ «ОТП БАНК» та ТОВ «ФК «ЕЛІТ ФІНАНС» було укладено договір факторингу № 21/06/24, відповідно до умов якого клієнт (первісний кредитор) передав, а фактор (новий кредитор) прийняв право грошової вимоги, що належить клієнту, і став кредитором за кредитними договорами, укладеними між клієнтом і боржниками, в розмірі портфеля заборгованості згідно реєстру боржників. За цим договором фактор одержує право (замість клієнта) вимагати від боржників належного виконання всіх зобов`язань за кредитними договорами. Договір набирає чинності з моменту його підписання уповноваженими представниками сторін, та діє до повного його виконання сторонами. До вказаного договору факторингу долучено реєстр боржників № 1, де значиться відповідач по справі, [PERSON] , договір № 2036043988 від 31 березня 2021 року, загальна сума боргу по тілу 53986,15 грн., загальна сума боргу по відсоткам 51562,24 грн., загальна суму боргу 105548,39 грн. Разом з тим, до договору факторингу долучено акт приймання-передачі реєстру боржників № 1 до договору факторингу № 21/06/24 від 21 червня 2024 року, відповідно до якого клієнт передав, а фактор прийняв згідно з вимогами договору факторингу № 21/06/24 від 21 червня 2024 року реєстр боржників № 1. Платіжною інструкцією № 3073 від 21 червня 2024 року підтверджено, що ТОВ «ФК «ЕЛІТ ФІНАНС» сплатило АТ «ОТП БАНК» за право грошової вимоги (реєстр боржників № 1) до договору факторингу № 21/06/24 від 21 червня 2024 року. Договір, укладений в електронній формі, є таким, що укладений у письмовому вигляді (статті 205, 207 ЦК України). Електронний договір, укладений шляхом обміну електронними повідомленнями, підписаний у порядку, визначеному статтею 12 цього Закону, вважається таким, що за правовими наслідками прирівнюється до договору, укладеного у письмовій формі (ч. 12 ст. 11 Закону України «Про електронну комерцію»). Електронний підпис призначений для ідентифікації особи, яка підписує електронний документ. Електронний цифровий підпис як вид електронного підпису накладається за допомогою особистого ключа та перевіряється за допомогою відкритого ключа. Електронний підпис одноразовим ідентифікатором - це дані в електронній формі у вигляді алфавітно-цифрової послідовності, що додаються до інших електронних даних особою, яка прийняла пропозицію (оферту) укласти електронний договір, та надсилаються іншій стороні цього договору (п. 6 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про електронну комерцію»). Таким чином, сторони узгодили розмір кредиту, грошову одиницю, в якій надано кредит, строк та умови кредитування, що свідчить про наявність волі відповідача для укладення такого договору, на таких умовах шляхом підписання договору за допомогою електронного підпису одноразовим ідентифікатором. Як вбачається з матеріалів справи, АТ «ОТП БАНК» виконало взяті на себе зобов`язання по кредитному договору в повному обсязі та надало [PERSON] кредит на споживчі цілі в розмірі 63650 грн., що підтверджується заявою на видачу готівки № 50462332 від 31 березня 2021 року за кредитним договором № 2036043988 від 31 березня 2021 року на вищевказану суму. Натомість, відповідач свої договірні зобов`язання неналежним чином не виконала, позику та проценти за користування кредитними ресурсами у відповідності до умов договорів та графіку платежів не сплатила. Загальні правила щодо форми договору визначено ст. 639 ЦК України, згідно з якою: договір може бути укладений у будь-якій формі, якщо вимоги щодо форми договору не встановлено законом; якщо сторони домовилися укласти договір у певній формі, він вважається укладеним з моменту надання йому цієї форми, навіть якщо законом ця форма для такого виду договорів не вимагалася; якщо сторони домовилися укласти договір за допомогою інформаційно-телекомунікаційних систем, він вважається укладеним у письмовій формі; якщо сторони домовились укласти у письмовій формі договір, щодо якого законом не встановлено письмової форми, такий договір є укладеним з моменту його підписання сторонами; якщо сторони домовилися про нотаріальне посвідчення договору, щодо якого законом не вимагається нотаріального посвідчення, такий договір є укладеним з моменту його нотаріального посвідчення. Отже, будь-який вид договору, який укладається на підставі Цивільного або Господарського кодексів України, може мати електронну форму. Договір, укладений в електронній формі, є таким, що укладений у письмовому вигляді (ст.ст. 205, 207 ЦК України). Аналогічні висновки викладені у постановах Верховного Суду від 09 вересня 2020 року у справі №732/670/19, від 23 березня 2020 року у справі №404/502/18, від 07 жовтня 2020 року №127/33824/19. Відповідно до ч. ч. 1, 3, 4, 7 ст. 11 Закону України «Про електронну комерцію», пропозиція укласти електронний договір (оферта) має містити істотні умови, передбачені законодавством для відповідного договору, і виражати намір особи, яка її зробила, вважати себе зобов`язаною у разі її прийняття. Електронний договір укладається шляхом пропозиції його укласти (оферти) однією стороною та її прийняття (акцепту) другою стороною. Електронний договір вважається укладеним з моменту одержання особою, яка направила пропозицію укласти такий договір, відповіді про прийняття цієї пропозиції в порядку, визначеному частиною шостою цієї статті. Згідно з наявними в матеріалах справами доказами, а саме розрахунком заборгованості, [PERSON] станом на 21 червня 2024 року за кредитним договором № 2036043988 від 31 березня 2021 року має заборгованість, яка дорівнює 105986,15 грн., з яких: кредит 53986,15 грн., відсотки 51562,24 грн. Вказаний розрахунок суд вважає правильним, оскільки протилежне сторонами не доведено. Відповідно до ст. 512 ЦК України, кредитор у зобов`язанні може бути замінений іншою особою шляхом передання ним своїх прав іншій особі за правочином (відступлення права вимоги). Відповідно до ст. 514 ЦК України, до нового кредитора переходять права первісного кредитора у зобов`язанні в обсязі і на умовах, що існували на момент переходу цих прав, якщо інше не встановлено договором або законом. Згідно з ч. 1 ст. 516 ЦК України, заміна кредитора у зобов`язанні здійснюється без згоди на то боржника. У відповідності до ст. 526 ЦК України, зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору, а згідно із ст. 525 ЦК України одностороння відмова від зобов`язання не допускається. Із змісту ст. 611 ЦК України випливає, що у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: сплата неустойки. Частиною 1 ст. 612 ЦК України встановлено, що боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом. Згідно з ч. 1 ст. 625 ЦК України, боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Відповідно до ч. 1 ст. 1050 ЦК України, якщо позичальник своєчасно не повернув суму позики, він зобов`язаний сплатити грошову суму відповідно до ст. 625 Цивільного кодексу України. Згідно із ст. 1054 ЦК України, за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. На підставі ч. 1 ст. 1077 ЦК України, за договором факторингу (фінансування під відступлення права грошової вимоги) одна сторона (фактор) передає або зобов`язується передати грошові кошти в розпорядження другої сторони (клієнта) за плату (у будь-який передбачений договором спосіб), а клієнт відступає або зобов`язується відступити факторові своє право грошової вимоги до третьої особи (боржника). За ч. 1 ст. 1078 ЦК України, предметом договору факторингу може бути право грошової вимоги, строк платежу за якою настав (наявна вимога), а також право вимоги, яке виникне в майбутньому (майбутня вимога). Відповідно до ч. 1ст. 1080 ЦК України договір факторингу є дійсним незалежно від наявності домовленості між клієнтом та боржником про заборону відступлення права грошової вимоги або його обмеження. Відповідно до ст. 1082 Цивільного кодексу України, передбачено, що боржник зобов`язаний здійснити платіж факторові за умови, що він одержав від клієнта або фактора письмове повідомлення про відступлення права грошової вимоги факторові і в цьому повідомленні визначена грошова вимога, яка підлягає виконанню, а також названий фактор, якому має бути здійснений платіж. Боржник має право вимагати від фактора надання йому в розумний строк доказів того, що відступлення права грошової вимоги факторові справді мало місце. Якщо фактор не виконає цього обов`язку, боржник має право здійснити платіж клієнтові на виконання свого обов`язку перед ним. Виконання боржником грошової вимоги факторові відповідно до цієї статті звільняє боржника від його обов`язку перед клієнтом. На підставі наявного в матеріалах справи договору факторингу, право грошової вимоги, строк зобов`язань за якими настав або виникне в майбутньому, до третіх осіб-боржників, перелік яких, підстави виникнення права грошової вимоги та її сума сформованих в Реєстрах боржників, зокрема, й до [PERSON] перейшли до ТОВ «ФК «ЕЛІТ ФІНАНС». АТ «ОТП БАНК» та ТОВ «ФК «ЕЛІТ ФІНАНС» відповідно до правовстановлюючих документів зареєстровані та належать до фінансових установ, окрім того ТОВ «ФК «ЕЛІТ ФІНАНС», як фактор, у відповідності до законодавства має право здійснювати операції з факторингу. З матеріалів справи вбачається, що договір був укладений між АТ «ОТП БАНК» та [PERSON] у електронній формі за допомогою електронного підпису одноразовим ідентифікатором (одноразовим паролем), що відповідає вимогам Закону України «Про фінансові послуги та державне регулювання ринків фінансових послуг», Закону України «Про електронну комерцію», Закону України «Про захист прав споживачів» та не суперечить приписам ч. 1 ст. 205, ст. ст. 6, 207, 627-628, ч. 2 ст. 639 ЦК України. При цьому, на виконання приписів ч. 1 ст. 638 ЦК України, сторони у вказаному договорі досягли згоди щодо всіх істотних умов цього правочину, в зв`язку з чим він в силу положень ст. 629 ЦК України є обов`язковим для виконання сторонами. Відтак, оскільки вищевказані договори про надання коштів у позику/кредит та факторингу не були визнані у встановленому законом порядку недійсними чи нікчемними, то в силу положень Закону України «Про електронну комерцію», ст. ст. 6, 204, 207, 627, 629, 638, 639, 642, 1077 ЦК України ці правочини є правомірними, чинними та обов`язковими для виконання, що у відповідності до вимог ст. ст. 12, 81 ЦПК України не спростовано відповідачем жодними доказами. В той же час, відповідачем будь-яких заперечень та доказів стосовно відсутності боргу, його погашення або незгоди з розрахунком суми заборгованості суду не надано. Щодо застосування строків позовної давності суд зазначає наступне. Відповідно до ст. 257 ЦК України\~загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки. Згідно ч. ч. 3, 4 ст.\~267\~ЦК України позовна давність застосовується судом лише за заявою сторони у спорі, зробленою до винесення ним рішення. Сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови у позові. Одночасно, суд враховує, що Указом Президента України «Про введення воєнного стану в України» від 24 лютого 2022 року № 64/2022, затвердженого Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24 лютого 2022 року № 2102-ІХ, в Україні із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб введено воєнний стан, який неодноразово продовжувався, та на даний час триває. Згідно п. 19 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України, у період дії воєнного стану в Україні, введеного Указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 64/2022, затвердженим Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 2102-IX, перебіг позовної давності, визначений цим Кодексом, зупиняється на строк дії такого стану. Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що строки позовної давності щодо позовних вимог не спливли. Вирішуючи питання про розподіл судових витрат суд,

Outcome: approved