Jurisdiction: civil
Date: 2025-08-26 00:00:00

[PERSON] звернулася до суду із позовом, в якому просить зняти арешт з нерухомого майна - квартири [ADDRESS] , накладеного в межах виконавчого провадження [NUMBER] (дата відкриття виконавчого провадження 02.06.2023) приватним виконавцем виконавчого округу міста Києва Фесик Марією Олексівною, на підставі постанови про арешт майна боржника від 05.06.2023 (реєстраційний номер обтяження 50514633 від 05.06.2023). Крім того, просить суд зняти арешт з нерухомого майна - квартири [ADDRESS] , накладеного в межах виконавчого провадження [NUMBER] (дата відкриття виконавчого провадження 02.06.2023) приватним виконавцем виконавчого округу міста Києва Фесик Марією Олексівною, на підставі постанови про арешт майна боржника від 05.06.2023 (реєстраційний номер обтяження 50515023 від 05.06.2023). Заявлені позовні вимоги позивач обґрунтовує тим, що Києво-Святошинським районним судом Київської області від 24.02.2021 у цивільній справі №369/871/21 за позовом [PERSON] до [PERSON] про стягнення заборгованості, ухвалено рішення про стягнення на користь [PERSON] заборгованість за договором позики від 12.03.2020 року у розмірі 150 000 доларів США, що еквівалентно 4 189 560,00 грн. та 11 804,00 грн судового збору. У цій справі, рішення якої набрало законної сили - 29.03.2021, судом видано виконавчий лист №369/871/21 від 07.04.2021. Приватним виконавцем виконавчого округу м. Києва Хоменко Вадимом Валерійовичем 12.04.2021 винесено постанову про відкриття виконавчого провадження. В ході примусового виконання цього документа описано та арештовано майно боржника, а саме: - квартира, реєстраційний номер 1061342580000, місцезнаходження: [ADDRESS] . Двокімнатна квартира на 4 поверсі 11 поверхового будинку, загальна площа: 93.3 кв.м., житлова площа: 43.6 кв.м.; - квартира, реєстраційний номер 1061376180000, місцезнаходження: [ADDRESS] . Двокімнатна квартира на 4 поверсі 11 поверхового будинку, загальна площа: 93.3 кв.м., житлова площа: 28.2 кв.м. Арештоване майно було передано на реалізацію державному підприємству "CETAM". Проведено три електронні торги, які не відбулись у зв`язку з відсутністю допущених учасників торгів. В рамках діючих норм законодавства України, зокрема вимог статті 61 Закону України "Про виконавче провадження" виконавцем було направлено стягувачу лист стосовно вирішення питання щодо залишення за собою нереалізованого майна. [PERSON] було повідомлено приватного виконавця про прийняте ним рішення залишити за собою не реалізоване майно боржника, а саме: двокімнатні квартири [ADDRESS] та [ADDRESS] . Вказує, що кошти, що становили різницю між початковою вартістю нереалізованого майна та сумою коштів, що підлягають стягненню на користь стягувача 1 424 066,45 грн сплачено стягувачем [PERSON] , шляхом перерахування коштів на вказаний виконавцем рахунок. Таким чином, майно боржника, що належало на праві власності [PERSON] - передані [PERSON] за ціною третіх торгів в рахунок часткового погашення заборгованості згідно виконавчого листа №369/871/21, виданого 07.04.2021 Києво-Святошинським районним судом Київської області. У результаті приватним виконавцем з дотриманням вимог Закону України "Про виконавче провадження" були складені акти про передачу майна стягувачу в рамках погашення боргу від 21.02.2023 відповідно №65123220 для квартири №5-1 та № 65123220/2 для квартири [ADDRESS] . Вказує, що вказані акти були підставою для отримання майна у зберігача та підтверджують виникнення права власності у особи, що придбала нерухоме майно. Позивач звертає увагу суду, що під час реалізації вказаного майна приватний виконавець Хоменко Вадим Валерійович сформував Інформаційну довідку з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта №323593868 від 21.02.2023, в якій зазначено, що відомості з єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна та з Державного реєстру Іпотек - відсутні. Тобто, на вищезазначене майно під час виконавчого провадження по реалізації його i залишення за собою нереалізоване майно боржника, заборон на відчуження не було та було відсутнє обтяження іпотекою. Оскільки наявність арешту на придбані квартири створюють їй перешкоди у вільному користуванні вказаним майном, оскільки вона є спадкоємцем майна після померлого [INFO] [PERSON] , який не встиг здійснити державну реєстрацію права власності, просить позов задовольнити. 01.07.2024 згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями справу було передано до провадження головуючому судді Букіній О.М. Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 03.07.2024 позовну заяву [PERSON] до Приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Фесик Марії Олексіївни, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог - Акціонерне товариство «Універсал Банк», про знаття арешту, накладеного на спадкове майно - залишено без руху, з наданням строку для усунення недоліків позовної заяви. 17.07.2024 до суду від позивача надійшла заява про усунення недоліків позовної заяви разом з доданими до неї документами. Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 22.07.2024 відкрито спрощене провадження без виклику учасників справи. Позивачу судом було надіслано копію ухвали суду від 22.07.2024. Відповідачу та третій особі, яка не заявляє самостійних вимог, судом було надіслано копію ухвали суду від 22.07.2024 та копію позовної заяви із додатками. Як вбачається із матеріалів справи Відповідачем копію ухвали суду від 22.07.2024 та копію позовної заяви із додатками було отримано. 14.10.2024 на адресу суду від Відповідача -приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Фесик Марії Олексіївни надійшов відзив на позовну заяву, у якому остання проти задоволення позовних вимог заперечувала та вказала, що під час вчинення виконавчих дій у ВП [NUMBER], приватний виконавець керувалась виключно Законом України «Про виконавче провадження», зокрема правомірно винесла постанову про арешт квартир боржника, які згідно Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта належать на праві власності боржнику [PERSON] 28.10.2024 до суду від Позивача надійшли пояснення щодо позовної заяви про знаття арешту, накладеного на спадкове майно, в яких остання наполягала на задоволенні позовних вимог. Оскільки розгляд справи відбувається в порядку спрощеного провадження без повідомлення учасників справи, особи, які беруть участь у справі, не викликались. Суд, повно і всебічно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, приходить до наступного висновку. Згідно з ч.ч.1, 2 ст.13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. У відповідності до ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Зі змісту ст.ст.76-80 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Докази повинні відповідати ознакам належності, допустимості, достовірності, а їх сукупність - достатності. Згідно ст.89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Як встановлено судом із матеріалів справи, 02.06.2023, приватним виконавцем виконавчого округу міста Києва Фесик Марією Олексіївною відкрито виконавче провадження [NUMBER] на підставі виконавчого листа №760/6012/18, виданого 24.04.2023 Солом`янським районним судом міста Києва, згідно з яким: в рахунок погашення заборгованості [PERSON] (ідентифікаційний номер [NUMBER] ) перед Акціонерним товариством «Універсал Банк» (код ЄДРПО 21133352, адреса: 04114, м. Київ, вул. Автозаводська, 54/19), за кредитним договором № 057-2900/756-0500 від 21 листопада 2007 року у розмірі 757 360,62 швейцарських франків, звернуто стягнення на предмет іпотеки, а саме на: квартиру [ADDRESS] , загальною площею 78,9 кв.м., житловою площею 43,60 кв.м., яка належить [PERSON] (ідентифікаційний номер [NUMBER] ) на підставі договору купівлі-продажу квартири від 29.12.2016, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Сенюк М.В., (зареєстровано в реєстрі за №2692), шляхом реалізації предмета іпотеки на прилюдних торгах за ціною, яку буде визначено при його примусовому виконанні на рівні, не нижчому за звичайну ціну на такий вид майна на підставі оцінки, проведеної суб`єктом оціночної діяльності aбo незалежним експертом на стадії оцінки майна під час проведення виконавчих дій. Відповідно, категорією стягнення у виконавчому провадженні [NUMBER] є звернення стягнення на заставлене майно (предмет іпотеки), а саме на: - квартиру [ADDRESS] , загальною площею 78 9 кв.м., житловою площею 43,60 кв.м., яка належить [PERSON] (ідентифікаційний номер [NUMBER] ) на підставі договору купівлі-продажу квартири від 29.12.2016, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Сенюк М. В., (зареєстровано в реєстрі за №2692); - квартиру [ADDRESS] , загальною площею 93,3 кв.м., житловою площею 28,2 кв.м, яка належить [PERSON] (ідентифікаційний номер [NUMBER] ) на підставі договору купівлі-продажу квартири від 29.12.2016, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Сенюк М.В., (зареєстровано в реєстрі за №2694). Так, відповідно до ч. 2, 3 ст. 56 Закону України «Про виконавче провадження» арешт на майно боржника накладається виконавцем шляхом винесення постанови про apeшт майна боржника aбo про опис та арешт майна (коштів) боржника. Арешт накладається у розмірі суми стягнення з урахуванням виконавчого збору, витрат виконавчого провадження, штрафів та основної винагороди приватного виконавця на все майно боржника, aбo на окремі речі. 05.06.2023, з метою забезпечення виконання рішення суду, приватним виконавцем Фесик М.О. винесено постанову про арешт вищезазначеного майна боржника [PERSON] . 05.06.2023, приватним виконавцем до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта, внесено обтяження від 05.06.2023 на квартири [ADDRESS] та [ADDRESS] . Згідно роз`яснення Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ у пункті 2 постанови «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» № 5 від 03 червня 2016 року позов про зняття арешту з майна може бути пред`явлений власником, а також особою, яка володіє на підставі закону чи договору або іншій законній підставі майном, що не належить боржнику (речове право на чуже майно). Відповідачами у справі є боржник, особа, в інтересах якої накладено арешт на майно, а в окремих випадках - особа, якій передано майно, якщо воно було реалізоване. Як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, має бути залучено відповідний орган державної виконавчої служби, а також відповідний орган доходів і зборів, банк та іншу фінансову установу, які у випадках, передбачених законом, виконують судові рішення (стаття 3Закону України від 21 квітня 1999 року № 606-XIV "Про виконавче провадження" (у редакції Закону України від 04 листопада 2010 року № 2677-VI) (далі - Закон про виконавче провадження). За наведеного, у даному випадку Відповідачем/співвідповідачем у справі має бути боржник або особа, в інтересах якої накладено арешт на майно у виконавчих провадженнях, оскільки вирішення такого позову може безпосередньо вплинути на права та законні інтереси сторін спірних відносин щодо такого майна. Згідно зі ст. 51 ЦПК України суд має право за клопотанням Позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача. Якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження до початку першого судового засідання за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі. Після спливу строків, зазначених у частинах першій та другій цієї статті, суд може залучити до участі у справі співвідповідача або замінює первісного відповідача належним відповідачем виключно у разі, якщо позивач доведе, що не знав та не міг знати до подання позову у справі про підставу залучення такого співвідповідача чи заміну неналежного відповідача. Статтею 175 ЦПК України встановлено, що викладаючи зміст позовної заяви, саме позивач визначає коло відповідачів, до яких він заявляє позовні вимоги. Згідно висновку викладеного Великою Палатою Верховного Суду в постанові від 17 квітня 2018 року у справі № 523/9076/16-ц (касаційне провадження № 14-61цс18) пред`явлення позову до неналежного відповідача не є підставою для відмови у відкритті провадження у справі, оскільки заміна неналежного відповідача здійснюється в порядку, визначеному ЦПК України. За результатами розгляду справи суд відмовляє в позові до неналежного відповідача та приймає рішення по суті заявлених вимог щодо неналежного відповідача. Таким чином, визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову є обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи, а не на стадії відкриття провадження. Отже, пред`явлення позову до неналежного Відповідача є самостійною підставою для відмови в задоволенні позову. Клопотання про залучення співвідповідача чи заміну неналежного відповідача належним, позивач у порядку визначеному ЦПК України суду не подала. У той же час, у силу закону суд позбавлений можливості самостійно вчиняти дії щодо залучення співвідповідача чи проводити заміну неналежного відповідача без відповідного клопотання з боку позивача. Враховуючи вищенаведене, оцінюючи подані докази в сукупності, а також беручи до уваги те, що Позивачка не є стороною виконавчого провадження, а заявила позовні вимоги як власник майна до Приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Фесик Марії Олексіївни, яка в свою чергу не є ані боржником у справі, ані особою, в інтересах якої накладено арешт, а отже є неналежним відповідачем у цій справі, відтак відсутні правові підстави для задоволення позову [PERSON] про зняття арешту з майна, оскільки позов подано до неналежного відповідача. З огляду на те, що суд прийшов до висновку про відмову у задоволенні позову, а тому відсутні і правові підстави для стягнення з відповідача на користь позивача понесені судові витрати по розгляду даної справи.

Outcome: dismissed