Jurisdiction: civil
Date: 2025-09-02 00:00:00

У липні 2025 року АТ «АКЦЕНТ-БАНК» звернулось до суду з позовом про стягнення з [PERSON] заборгованості за кредитним договором №АВН0СТ155101726845784559 у розмірі 10112,79 грн, яка виникла станом на 10.07.2025 рік. Позовні вимоги\~обґрунтовані тим,\~що [PERSON] \~звернувся до\~АТ «А-Банк»\~щодо отримання\~банківських послуг\~та підписав\~анкету-заяву\~про приєдналася\~до Умов\~та правил\~надання банківських\~послуг в\~АТ «А-Банк».\~20\~вересня 2024\~року,\~будучи клієнтом\~банку,\~позичальник уклав\~з банком\~кредитний договір\~№АВН0СТ155101726845784559\~щодо надання\~кредиту в\~розмірі 22000,00\~грн строком\~на 6\~місяців (тобто\~до 19.03.2025\~року)\~зі сплатою\~відсотків у\~розмірі 85,00\~щорічно та\~комісії в\~розмірі 0,00\~грн (Кредитний договір складається із Заяви Клієнта та Графіку погашення кредиту). Банк свої зобов`язання за договором виконав повністю, надав відповідачу кредит у відповідному розмірі. Натомість останній не виконав своїх зобов`язань, у зв`язку з чим станом на 10.07.2025 рік він має заборгованість у розмірі 10112,79 грн, яка складається з: 8384,51 грн - заборгованості за кредитом, 911,41 грн загальний залищок заборгованості за процентами, 0,00 грн. - загальний залишок заборгованості за комісією та 816,87 грн загальний залишок заборгованості за пенею. Вказують, що відповідно до п. 11 Заяви про надання послуги «Швидка готівка» та/або Паспорту споживчого кредиту «Швидка готівка». У випадку порушення Клієнтом зобов`язань із погашення Заборгованості Клієнт сплачує Банку пеню у розмірі 0,07% (не менше 1 грн ) від суми простроченої заборгованості по кредиту за кожен день прострочки, при цьому пеня за невиконання зобов`язання щодо повернення кредиту та процентів за ним не може перевищувати подвійної облікової ставки Національного банку України, що діяла у період, за який сплачується пеня, та не може бути більшою за 15 (п`ятнадцять) відсотків суми простроченого платежу. Кредитний договір підписано боржником за допомогою електронного підпису, використання якого погоджено сторонами в Анкеті-Заяві про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг в А-Банку (Заяві на погодження використання електронного підпису). У разі, якщо вказані документи підписано за допомогою електронного підпису, то він є аналогом власноручного підпису. На цій підставі звернулися до суду з вказаним позовом та просять його задовольнити, а також судовий збір у розмірі 2422,40 грн. Ухвалою Бобринецького районного суду Кіровоградської області від 16 липня 2025 року суд прийняв позовну заяву до розгляду та відкрив провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін. Представник позивача АТ «АКЦЕНТ-БАНК» в судове засідання не з`явився, про дату, час і місце розгляду справи повідомлений належним чином, подав до суду клопотання, в якому позовні вимоги підтримав у повному обсязі та просив розглядати справу без участі представника позивача, при цьому представник надав згоду на ухвалення заочного рішення у справі у разі неявки відповідача в судове засідання (а.с.11). Відповідач [PERSON] повторно в судове засідання не з`явився по невідомій суду причині, про дату, час та місце судового розгляду справи повідомлявся належним чином. До суду заяв чи клопотань не подав. Відзиву на позовну заяву від відповідача також не надходило. Відповідно до ч. 4 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення). Згідно ч. 8\~ст. 178 ЦПК України\~у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений законом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами. Відповідно до ч. 2\~ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього\~Кодексу\~розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. На підставі\~ст. 280 ЦПК України,\~оскільки належним чином повідомлений відповідач до суду не з`явився, не подав заяв чи клопотань про розгляд справи без його участі та відзиву на позов, тому враховуючи згоду позивача, суд ухвалює заочне рішення. Суд, дослідивши зібрані в судовому засіданні докази вважає, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню виходячи з наступних підстав. Судом встановлено, що 20 вересня 2024 року [PERSON] приєднався до Умов та Правил надання банківських послуг в А-Банку з метою отримання банківських послуг та відкриття банківського рахунку (а.с. 16-20). Відповідно Заяви про надання послуг «Швидка готівка» №АВН0СТ155101726845784559 від 20.09.2024 року, вбачається, що відповідач [PERSON] звернувся до АТ «Акцент-Банк» із заявою з метою отримання кредиту за послугою «Швидка готівка» на таких умовах: вид кредиту: «Крелит на споживчі потреби», тип кредиту: кредит строковий, мета отримання кредиту: придбання товару/здійснення платежу/оплата послуг, сума кредиту: 22000,00 грн, строк кредиту: 6 місяців з 20.09.2024 по 19.03.2025 включно (п.1-5 Заявки). Відповідно до п.6-7 Заяви процентна ставка (фіксована): 85% на рік. Проценти за користування кредитом сплачуються у складі щомісячного платежу. Розрахунок процентів здійснюється на фактичний залишок заборгованості за кожний календарний день, за формулою: сума заборгованості * річну відсоткову ставку/360 днів (умовно) на рік. Розмір щомісячного платежу 4638,81 грн. Згідно п.8 Заяви денна процентна ставка становить 0,15%. Платіжна картка, що є доступом до поточного рахунку, на який зараховується сума кредиту 53752352107399494. Загальна сума до повернення з урахуванням суми кредиту, відсотків та комісій становить (загальна вартість кредиту) 27832,89 грн. Погашення заборгованості за кредитом здійснюється шляхом зарахування коштів на рахунок [NUMBER] (п.9-11 Заявки). Відповідно до п.12 Заяви у випадку порушення клієнтом зобов`язань із погашення заборгованості клієнт сплачує банку пеню у розмірі 0,07 % (не менше 1 грн) від суми простроченої заборгованості по кредиту за кожен день прострочки, при цьому пеня за невиконання зобов`язання щодо повернення кредиту та процентів за ним не може перевищувати подвійної облікової ставки НБУ, що діяла у період, за який сплачується пеня, та не може бути більшою за 15 % суми простроченого платежу. Також сторонами погоджено Таблицю обчислення загальної вартості кредиту для споживача та реальної річної процентної ставки за договором, згідно якого стороними погоджено дату видачі кредиту, кількість днів у розрахунковому періоді, сума кредиту за договом проценти за користування кредитом, комісія, інші послуги банку (а.с.19-20). Із Паспорта споживчого кредиту «Швидка готівка» суд встановив, що 20.09.2024 року АТ «Акцент-Банк» надав відповідачу інформацію, що зберігає чинність та є актуальною до 19.03.2025 року, відповідно до якої процентна ставка за користування кредитними коштами складає 85% річних, кількість щомісячних платежів: 6 (а.с. 14-15). Згідно меморіального ордеру №TR.39906164.67907.65455 від 20.09.2024 вбачається факт видачі позивачем відповідачу 22000,00 грн на виконання умов договору №АВН0СТ155101726845784559 від 20.09.2024 року (а.с.23). Згідно дослідженого судом розрахунку заборгованості за договором №АВН0СТ155101726845784559 від 20.09.2024 року, станом на 10.07.2025 року, встановлено, що заборгованість відповідача перед позивачем становить 10112,79 грн, яка складається з 8384,51 грн - загальний залишок заборгованості за наданим кредитом (тілом кредиту); 911,41 грн - загальний залишок заборгованості за процентами, 816,87 грн - загальний залишок заборгованості за пенею (а.с.22). Інформація, викладена у розрахунку заборгованості за договором №АВН0СТ155101726845784559 від 20.09.2024 року, підтверджується також і випискою по кредиту, що підготовлена АТ «Акцент-Банк» (а.с. 24). Відповідно до п. 1 ч. 2\~ст. 11 ЦК України, підставою виникнення цивільних прав та обов`язків є договір та інші правочини. В частині 1\~статті 207 ЦК України\~визначено, що правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах (у тому числі електронних), у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо воля сторін виражена за допомогою телетайпного, електронного або іншого технічного засобу зв`язку. Відповідно до\~ст. 626 ЦК України, договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства (ст. 628 ЦК України). Загальні правила щодо форми договору визначено\~ст. 639 ЦК України, згідно з якою: договір може бути укладений у будь-якій формі, якщо вимоги щодо форми договору не встановлено законом; якщо сторони домовилися укласти договір у певній формі, він вважається укладеним з моменту надання йому цієї форми, навіть якщо законом ця форма для такого виду договорів не вимагалася; якщо сторони домовилися укласти договір за допомогою інформаційно-телекомунікаційних систем, він вважається укладеним у письмовій формі, якщо сторони домовились укласти у письмовій формі договір, щодо якого законом не встановлено письмової форми, такий договір є укладеним з моменту його підписання сторонами, якщо сторони домовилися про нотаріальне посвідчення договору, щодо якого законом не вимагається нотаріального посвідчення, такий договір є укладеним з моменту його нотаріального посвідчення. Відповідно до ч.ч. 1, 3, 4, 7\~ст. 11 Закону України «Про електронну комерцію»\~пропозиція укласти\~електронний договір\~(оферта)\~має містити\~істотні умови,\~передбачені законодавством\~для відповідного\~договору,\~і виражати\~намір особи,\~яка її\~зробила,\~вважати себе\~зобов`язаною\~у разі\~її прийняття.\~Електронний договір\~укладається шляхом\~пропозиції його\~укласти (оферти)\~однією стороною\~та її\~прийняття (акцепту)\~другою стороною.\~Електронний договір\~вважається укладеним\~з моменту\~одержання особою,\~яка направила\~пропозицію укласти\~такий договір,\~відповіді про\~прийняття цієї\~пропозиції в\~порядку,\~визначеному ч.\~6\~цієї статті.\~Пропозиція укласти\~електронний договір\~(оферта)\~може бути\~зроблена шляхом\~надсилання комерційного\~електронного повідомлення,\~розміщення пропозиції\~(оферти)\~у мережі\~Інтернет або\~інших інформаційно-телекомунікаційних\~системах.\~Електронний договір\~укладається і\~виконується в\~порядку,\~передбаченому Цивільним\~кодексом України, а також іншими актами законодавства. Електронний договір, укладений шляхом обміну електронними повідомленнями, підписаний у порядку, визначеному\~ст. 12 цього Закону, вважається таким, що за правовими наслідками прирівнюється до договору, укладеного у письмовій формі (ч. 12\~ст. 11 Закону України «Про електронну комерцію»). Статтею 12 Закону України «Про електронну комерцію»\~визначено, що якщо відповідно до акта цивільного законодавства або за домовленістю сторін електронний правочин має бути підписаний сторонами, моментом його підписання є використання: електронного підпису або електронного цифрового підпису відповідно до\~Закону України «Про електронний цифровий підпис», за умови використання засобу електронного цифрового підпису усіма сторонами електронного правочину; електронного підпису одноразовим ідентифікатором, визначеним цим Законом; аналога власноручного підпису (факсимільного відтворення підпису за допомогою засобів механічного або іншого копіювання, іншого аналога власноручного підпису) за письмовою згодою сторін, у якій мають міститися зразки відповідних аналогів власноручних підписів. Отже, електронний підпис призначений для ідентифікації особи, яка підписує електронний документ. Положення\~Закону України «Про електронну комерцію»\~передбачають використання як електронного підпису або електронного цифрового підпису відповідно до\~Закону України «Про електронний цифровий підпис»\~так і електронного підпису одноразовим ідентифікатором, визначеним цим Законом. Електронний цифровий підпис як вид електронного підпису накладається за допомогою особистого ключа та перевіряється за допомогою відкритого ключа. Електронний підпис одноразовим ідентифікатором це дані в електронній формі у вигляді алфавіто-цифрової послідовності, що додаються до інших електронних даних особою, яка прийняла пропозицію (оферту) укласти електронний договір, та надсилаються іншій стороні цього договору (п. 6 ч. 1\~ст. 3 Закону України «Про електронну комерцію»). Таким чином, сторони узгодили розмір кредиту, грошову одиницю, в якій надано кредит, строк та умови кредитування, що свідчить про наявність волі відповідача для укладення такого Договору, на таких умовах шляхом підписання Договору за допомогою електронного підпису одноразовим ідентифікатором. Відповідно до\~ст. 638 ЦК України, договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Згідно з умовами кредитного договору позичальник зобов`язується вчасно повернути кредит, сплатити відсотки за користування кредитом в порядку, визначеному цим договором. Згідно з\~ст. 1054 ЦК України\~за кредитним договором банк, або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. Відповідно до ч. 1\~ст. 1049 ЦК України\~позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Якщо договором не встановлений строк повернення позики або цей строк визначений моментом пред`явлення вимоги, позика має бути повернена позичальником протягом тридцяти днів від дня пред`явлення позикодавцем вимоги про це, якщо інше не встановлено договором. Згідно зі\~ст. 1048 ЦК України\~позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, розмір і порядок одержання яких встановлюються договором. Статтею 1050 ЦК України\~встановлено обов`язок позичальника повернути позику частинами (з розстроченням), то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилася, та сплати процентів, належних йому відповідно. Відповідно до ст. ст.\~525,\~526 ЦК України, зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього\~Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Одностороння відмова від зобов`язань або одностороння зміна його умов не допускається. Згідно з\~ст. 536 ЦК України, за користування чужими грошовими коштами боржник зобов`язаний сплачувати проценти, якщо інше не встановлено договором між фізичними особами. Розмір процентів за користування чужими грошовими коштами встановлюється договором, законом або іншим актом законодавства. Відповідно до\~ст. 610 ЦК України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання /неналежне виконання/. Згідно\~ст. 611 ЦК України, у разі порушення зобов`язання наступають правові наслідки, встановлені договором або законом. Відповідно до ч.1\~ст. 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог і заперечень. Суд, дослідивши надані позивачем докази, дійшов висновку, що у відповідача [PERSON] наразі існує обов`язок перед позивачем АТ «АКЦЕНТ-БАНК» щодо сплати заборгованості за договором №АВН0СТ155101726845784559\~від 20.09.2024\~року у загальному розмірі 9295,92 грн, з яких: 8384,51 грн\~заборгованість за кредитом та 911,41 грн\~заборгованість за нарахованими відсотками. При цьому, суд враховує, що на час розгляду справи судом відповідач не надав доказів, що свідчать про погашення заборгованості у добровільному порядку, суд приходить до висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог АТ «АКЦЕНТ-БАНК» у цій частині та стягує з відповідача заборгованість за вказаним вище договором у загальному розмірі 9295,92 грн. Щодо вимоги АТ «АКЦЕНТ-БАНК» про стягнення з відповідача пені за кожен день прострочення в розмірі 816,87 грн, то суд вважає їх необґрунтованими та відмовляє в частині позову щодо їх стягнення з відповідача, виходячи з наступного. Відповідно до змісту ст.625 ЦК України боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. Проте, зі змісту п. 18 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України вбачається, що у період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування у разі прострочення позичальником виконання грошового зобов`язання за договором, відповідно до якого позичальнику було надано кредит (позику) банком або іншим кредитодавцем (позикодавцем), позичальник звільняється від відповідальності, визначеної статтею 625 цього Кодексу, а також від обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за таке прострочення. Установити, що неустойка (штраф, пеня) та інші платежі, сплата яких передбачена відповідними договорами, нараховані включно з 24 лютого 2022 року за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) за такими договорами, підлягають списанню кредитодавцем (позикодавцем). Тлумачення пункту 18\~Прикінцевих та перехідних положень ЦК України\~свідчить, що законодавець передбачив особливості у регулюванні наслідків прострочення виконання (невиконання, часткового виконання) певних грошових зобов`язань. Така особливість проявляється: (1) в періоді існування особливих правових наслідків. Таким є період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування; (2) в договорах на які поширюються специфічні правові наслідки. Такими є договір позики, кредитний договір, і в тому числі договір про споживчий кредит; (3) у встановленні спеціальних правових наслідків прострочення виконання (невиконання, часткового виконання). Такі наслідки полягають в тому, що позичальник звільняється від відповідальності, визначеної частиною 2\~статті 625 ЦК України, а також від обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за таке прострочення. У разі якщо неустойка (штраф, пеня) та інші платежі, сплата яких передбачена відповідними договорами, нараховані включно з 24 лютого 2022 року за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) за такими договорами, підлягають списанню кредитодавцем (позикодавцем). Аналогічні правові висновки викладені в постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 06 вересня 2023 року в справі № 910/8349/22 та в постанові Верховного Суду від 18 жовтня 2023 року в справі № 706/68/23 (провадження № 61-8279св23). Оскільки відповідач звільнений від обов`язку сплати неустойки (штрафу, пені) у період з 24 лютого 2022 року до тридцятого дня після скасування/припинення дії воєнного стану на території України (ст.625 ЦК України), тому суд вважає, що відсутні правові підстави для задоволення позовних вимог про стягнення з нього нарахованої пені у розмірі 816,87 грн, тому суд на цій підставі відмовляє у задоволенні позову в цій частині. Підсумовуючи викладене суд вважає, що заявлений позов до [PERSON] підлягає частковому задоволенню, а саме в частині стягнення з відповідача заборгованісті за Договором №АВН0СТ155101726845784559\~від 20.09.2024\~року в загальному розмірі 9295,92 грн, з яких: 8384,51 грн\~заборгованість за кредитом; 911,41 грн\~заборгованість за нарахованими відсотками, відмовивши в задоволення іншої частини вимог, а саме в стягненні 816,87 грн пені. У відповідності до ч.1 ст.\~141\~ЦПК України, у зв`язку із частковим задоволенням позову, з відповідача підлягає стягненню на користь позивача судовий збір пропорційно до задоволених позовних вимог, а саме в сумі 2226,72 грн.

Outcome: partial