Jurisdiction: civil
Date: 2025-08-27 00:00:00

24.07.2025 [PERSON] звернулася до суду з даним позовом мотивуючи тим, що 13 серпня 2024 року вона зареєструвала шлюб з [PERSON] та рішенням Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 09 червня 2025 року у справі № 357/5057/25 шлюб між ними було розірвано. Відповідно до рішення Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 04 листопада 2024 року у справі № 357/13605/24, [PERSON] усиновив її сина [PERSON] , [INFO] . Однак, відповідач не займається вихованням дитини та його утриманням, не приймає участі у його навчанні, розвитку та взагалі у житті дитини, а його статус батька носить формальний характер. Вона під психологічним тиском з боку відповідача надала нотаріальну згоду на усиновлення ним сина [PERSON] , оскільки відповідач вважав, що без даного рішення вони не будуть повноцінною сім`єю, як наслідок це породило юридичні наслідки для неї та сина. [PERSON] не вважає [PERSON] своїм батьком, вони не знайшли спільної мови, син не бажає його бачити та спілкуватися із ним, оскільки відповідач за її відсутності, як зазначає дитина, неодноразово його сварив з агресією. Між дитиною та відповідачем не склалися стосунки притаманні батькові та сину, дитина зазнавала психологічного дискомфорту, у зв`язку з чим проходить заняття із психологом. Відповідач 17.05.2025 надав нотаріально посвідчену згоду, згідно якої він не заперечує проти скасування рішення Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 04 листопада 2024 року у справі № 357/13605/24, оскільки між усиновлювачем та дитиною склалися, незалежно від волі усиновлювачем стосунки, які роблять неможливим їхнє спільне проживання і виконання усиновлювачем батьківських обов`язків. Тому, просила скасувати усиновлення [PERSON] малолітнього [PERSON] , [INFO] ; внести зміни до актового запису про народження № 429, що складений 16.04.2019 Білоцерківським міськрайонним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного управління юстиції у Київській області, про народження [PERSON] , [INFO] , змінивши прізвище дитини з « [PERSON] » на « [PERSON] », по батькові з « [PERSON] » на « [PERSON] », у графі батько дитини зазначити « [PERSON] ». 28.07.2025\~ постановлено ухвалу, якою прийнято до розгляду позовну заяву, відкрито провадження у справі у порядку загального позовного провадження та призначено підготовче засідання на 28.08.2025-10:00. Позивачка - [PERSON] у судове засідання не з`явилася, про дату, час та місце засідання повідомлена належним чином, подала до суду заяву про розгляд справи за її відсутності, позов підтримує у повному обсязі та подала до суду оригінал нотаріально посвідченої заяви [PERSON] від 17.05.2025. Відповідач - [PERSON] у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце засідання повідомлений належним чином та його представник адвокат Хміль Олександр Миколайович подав до суду заяву про розгляд справи за відсутності відповідача та його представника, у якій зазначив, що відповідач позовні вимоги визнає у повному обсязі та не заперечує проти їх задоволення. Третя особа - Служба у справах дітей та сім`ї виконавчого апарату Фурсівської сільської ради Київської області\~ 20.08.2025 подала до суду висновок про доцільність скасування усиновлення та 28.08.2025 представник третьої особи, за довіреністю у справі Трохименко Світлана Леонідівна, подала до суду заяву про розгляд справи за відсутності представника служби, позовну заяву підтримує у повному обсязі. За правилами ч. 2 ст. 247 ЦПК України за умов неявки в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Відповідно до ч.3 ст.211 ЦПК України, учасник справи має право заявляти клопотання про розгляд справи за його відсутності. Враховуючи, що учасниками справи подані заяви про розгляд справи за їх відсутності з викладеними позиціями щодо спору, а матеріали справи надають можливість суду вирішити спір у даному судовому засіданні, суд дійшов висновку про проведення судового засідання за відсутності учасників справи. Відповідно до ч. 3 ст. 200 ЦПК України, за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Згідно із ч.4\~ ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Суд, дослідивши матеріали справи, встановив наступні фактичні обставини, спірні правовідносини, з посиланням на докази та норми права. Згідно ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Одним із принципів цивільного судочинства є диспозитивність, який полягає у тому, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявленою нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим кодексом випадках. Учасник справи, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд (ст. 13 ЦПК України). Відповідно до ст. 240 Сімейного Кодексу України, право на звернення до суду з позовом про скасування усиновлення чи визнання його недійсним мають батьки, усиновлювач, опікун, піклувальник, орган опіки та піклування, прокурор, а також усиновлена дитина, яка досягла чотирнадцяти років. Встановлено, що позивачка - [PERSON] , [INFO] , яка зареєстрована та проживає за адресою: [ADDRESS] , являється матір`ю малолітньої дитини - [PERSON] , [INFO] , який зареєстрований та проживає разом із матір`ю та перебуває на її утриманні, має задовільний стан здоров`я та проходив індивідуальну роботу з практичним психологом з метою вивчення його індивідуальних особливостей, схильностей та інтересів і аналізу періоду адаптації у Білоцерківському приватному ліцеї «Міцва-613, що підтверджено матеріалами справи (а.с.6,7,10-12,23, 25, 27). Відповідач - [PERSON] , [INFO] , з 20.09.2024 був зареєстрований за адресою: [ADDRESS] та з 20.05.2025 знятий з реєстраційного обліку, що підтверджується відповіддю з Єдиного державного демографічного реєстру від 28.07.2025 (а.с.40). Позивачка - [PERSON] та відповідач - [PERSON] з 13 серпня 2024 року перебували у зареєстрованому шлюбі та рішенням Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 09 червня 2025 року у справі № 357/5057/25, яке набрало законної сили 10.07.2025, шлюб між ними було розірвано, що підтверджується матеріалами справи (а.с.17-19) та інформацією з ЄДРСР. Рішенням Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 04 листопада 2024 року у справі № 357/13605/24, яке набрало законної сили\~ 05.12.2024 (а.с.13-16), було ухвалено: оголосити громадянина України\~ [PERSON] , [INFO] , проживаючого за адресою: [ADDRESS] , усиновлювачем дитини [PERSON] , [INFO] , вказавши його батьком дитини; внести зміни до актового запису №429 про народження дитини [PERSON] , [INFO] , складеного 16.04.2019 Білоцерківським міськрайонним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного управління юстиції у Київській області, де в графі «батько» записати « [PERSON] громадянин України»,\~ змінити відомості про дитину: прізвище з « [PERSON] » на « [PERSON] », по-батькові з « [PERSON] » на « [PERSON] », ім`я, дату, місце народження дитини та відомості про матір залишити без змін; у зв`язку з внесенням змін до актового запису, анулювати свідоцтво серії [NUMBER] про народження [PERSON] , [INFO] , виданого повторно 14.08.2021 Білоцерківським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Білоцерківському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ),\~ та видати нове свідоцтво про народження, відповідно до рішення суду. З копії свідоцтва про народження, що видане повторно 14.08.2021\~ Білоцерківським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Білоцерківському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) серії [NUMBER] (а.с.11) вбачається, що батьками малолітнього [PERSON] , [INFO] , були зазначені: мати -\~ [PERSON] та [PERSON] З рішення Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 04 листопада 2024 року у справі № 357/13605/24, вбачається, що батько малолітнього [PERSON] , [INFO] , [PERSON] заочним рішенням Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 16.12.2021 у справі № 357/6289/21, яке набрало законної сили 18.01.2022,\~ позбавлений батьківських прав відносно сина - [PERSON] , [INFO] . На виконання рішення Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 04 листопада 2024 року у справі № 357/13605/24, Білоцерківським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Білоцерківському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) 17 грудня 2024 року були внесені відповідні зміни до актового запису № 429 про народження дитини [PERSON] , [INFO] , складеного 16.04.2019 Білоцерківським міськрайонним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного управління юстиції у Київській області, та видано нове свідоцтво про народження [PERSON] , [INFO] . З Акту обстеження умов проживання від 16.05.2025. складеного представниками Служби у справах дітей та сім`ї виконавчого апарату Фурсівської сільської ради Київської області (а.с.23) вбачається, що за адресою: [ADDRESS] з кінця лютого 2025 року проживають [PERSON] , [INFO] , та малолітня дитина - [PERSON] , [INFO] ; умови проживання відповідають санітарно гігієнічним нормам, будинок має усі необхідні комунікації, умебльований та наявна побутова техніка; у сім`ї доброзичливі стосунки, панує атмосфера злагоди, мати із сином мають взаєморозуміння. Згідно інформації психолога щодо перебування в центрі соціально психологічної реабілітації дітей «Злагода» [PERSON] , [INFO] , від 10.07.2025 (а.с.24), фігура батька відсутня у дитини і він не відчуває себе членом сім`ї [PERSON] та називає себе [PERSON] ; дитина бажає проживати в будинку із матір`ю та з його слів, тата у нього немає, бо батьки розлучилися, з батьком він не спілкується й прихильності у взаємовідносинах із дорослими дитина надає перевагу матері, з якою має тісний емоційний зв`язок. З довідки дитячо юнацького футбольного клубу «Мрія» від 13.05.2025 за № 13/05 (а.с.26) вбачається, що [PERSON] , [INFO] , відвідує заняття з футболу та має успіхи, з лютого 2025 року батька дитини під час відвідування [PERSON] тренувань тренери футбольного клубу не бачили, він контакту з тренерами не підтримує, успіхами дитини не цікавиться, батьківські збори не відвідує, на турнірах та іргах не присутній, дитину на тренування, збори, турніри приводить і забирає виключно мати [PERSON] . Із заяви від 17 травня 2025 року, посвідченої приватним нотаріусом Білоцерківського районного нотаріального округу Київської області Шараєвською О.А. та зареєстрованої у реєстрі за № 327 (а.с.66) вбачається, що [PERSON] , [INFO] , перебуваючи при здоровому розумі та ясній пам`яті, розуміючи значення своїх дій та їх правові наслідки, діючи добровільно, не маючи жодних підстав передбачених законодавством України, що перешкоджають написанню цієї заяви, відповідно до власного волевиявлення, цією заявою дає згоду та не заперчує проти скасування рішенням Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 04 листопада 2024 року у справі № 357/13605/24 відносно скасування ним (усиновлювачем) дитини [PERSON] , [INFO] , оскільки між ним (усиновлювачем) і дитиною склалися, незалежно від волі усиновлювача, стосунки, які роблять неможливим їх спільне проживання і виконання ним своїх батьківських обов`язків. Згідно із висновком від 20.08.2025 за № 65/18-15 (а.с.48-49), Служба у справах дітей та сім`ї виконавчого апарату Фурсівської сільської ради Київської області вважає за доцільне скасувати усиновлення [PERSON] , [INFO] , малолітнього [PERSON] , [INFO] , та внести відповідні зміни до актового запису про народження дитини, оскільки усиновлення суперечить інтересам дитини та не забезпечує їй сімейного виховання. При вирішення спору суд виходить з наступного. Відповідно до положень ст. 51 Конституції України, ст.5 СК України держава охороняє сім`ю, дитинство, материнство, батьківство, забезпечує охорону прав матері та батька, створює умови для зміцнення сім`ї. Ніхто не може зазнавати втручання в його сімейне життя, крім випадків, встановлених Конституцією України. Згідно зі ст. 207 СК України, усиновленням є прийняття усиновлювачем у свою сім`ю особи на правах дочки чи сина, що здійснене на підставі рішення суду, крім випадку, передбаченого ст. 282 СК України. Усиновлення дитини провадиться у її найвищих інтересах для забезпечення стабільних та гармонійних умов її життя. Ч. 3 ч. 5 ст. 232 СК України визначено, що з моменту усиновлення виникають взаємні особисті немайнові та майнові права і обов`язки між особою, яка усиновлена (а в майбутньому - між її дітьми, внуками), та усиновлювачем і його родичами за походженням. Усиновлення надає усиновлювачеві права і накладає на нього обов`язки щодо дитини, яку він усиновив, у такому ж обсязі, який мають батьки щодо дитини. Усиновлення надає особі, яку усиновлено, права і накладає на неї обов`язки щодо усиновлювача у такому ж обсязі, який має дитина щодо своїх батьків. Положеннями ч. ч. 1, 2 ст.14 Європейської конвенції про усиновлення дітей (переглянута), яка ратифікована Законом України №3017-VI від 15 лютого 2011 року регламентовано, що усиновлення може бути скасовано або визнано недійсним лише за рішенням компетентного органу. Найвищі інтереси дитини завжди мають перевагу. Усиновлення може бути скасовано до досягнення дитиною повноліття лише на підставі серйозних обставин, передбачених законом. Як наголошує Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях, стосунки між усиновлювачем і усиновленою дитиною, як правило, мають такий самий характер, як і стосунки в сім`ї, охоронювані статтею 8 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, і такі стосунки, що виникають із законного і щирого усиновлення, можна вважати достатньою умовою для застосування до них таких самих гарантій захисту, які стаття 8 Конвенції передбачає стосовно сімейного життя (рішення у справі «Піні та інші проти Румунії» (Pini and Others v. Romania), заяви №78028/01 і № 78030/01, пункти 140 і 148, ECHR 2004-V(витяги). При цьому, ст. 238 СК України встановлює виключні підстави для скасування усиновлення. Так, усиновлення може бути скасоване за рішенням суду, якщо: 1) воно суперечить інтересам дитини, не забезпечує їй сімейного виховання; 2) дитина страждає недоумством, на психічну чи іншу тяжку невиліковну хворобу, про що усиновлювач не знав і не міг знати на час усиновлення; 3) між усиновлювачем і дитиною склалися, незалежно від волі усиновлювача, стосунки, які роблять неможливими їхнє спільне проживання і виконання усиновлювачем своїх батьківських обов`язків. За змістом ч. 8 ст.7 СК України, регулювання сімейних відносин має здійснюватись із максимально можливим урахуванням інтересів дитини, непрацездатних членів сім`ї. Вирішуючи даний спір, судом першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини, відповідно до Конвенції ООН «Про права дитини» ратифікованої Постановою ВР № 789-XII від 27.02.91. Згідно зі ст. 12 Закону України «Про охорону дитинства», виховання в сім`ї є першоосновою розвитку особистості дитини. На кожного з батьків покладається однакова відповідальність за виховання, навчання і розвиток дитини. Батьки або особи, які їх замінюють, мають право і зобов`язані виховувати дитину, піклуватися про її здоров`я, фізичний, духовний і моральний розвиток, навчання, створювати належні умови для розвитку її природних здібностей, поважати гідність дитини, готувати її до самостійного життя та праці. Держава надає батькам або особам, які їх замінюють, допомогу у виконанні ними своїх обов`язків щодо виховання дітей, захищає права сім`ї, сприяє розвитку системи послуг з підтримки сімей з дітьми та мережі дитячих закладів. Відповідно до ч. 1 ст. 3 Конвенції про права дитини від 20 листопада 1989 року (ратифікована Україною 27 лютого 1991 року, дата набуття чинності для України 27 вересня 1991 року) визначено, що в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини. Відповідно до ч. ч. 1, 3 ст. 239 СК України, у разі скасування усиновлення припиняються на майбутнє права та обов`язки, що виникли у зв`язку з усиновленням між дитиною та усиновлювачем і його родичами; у разі скасування усиновлення дитина передається за бажанням батьків або інших родичів їм, а якщо це неможливо, - вона передається на опікування органові опіки та піклування. Відповідно до ч.2 ст.239 СК України, у разі скасування усиновлення відновлюються права та обов`язки між дитиною та її батьками, іншими родичами за походженням. Згідно із ч. 5 ст. 239 СК України, у разі скасування усиновлення дитина має право на збереження прізвища, імені та по-батькові, які вона одержала у зв`язку з усиновленням. За бажанням дитини їй присвоюється прізвище, ім`я, по-батькові, які вона мала до усиновлення. У даному випадку, позивачкою доведено те, що впродовж проживання відповідача у їх із сином сім`ї, психологічний зв`язок між чоловіком та дитиною не склався, [PERSON] не займався вихованням та навчанням дитини, не піклувався про\~ здоров`я, фізичний, духовний і моральний розвиток дитини, не забезпечував дитині сімейного виховання, та відповідач визнав, що між ним (усиновлювачем) і дитиною склалися, незалежно від його волі, стосунки, які роблять неможливим їх спільне проживання і виконання ним батьківських обов`язків відносно усиновленої дитини. Європейський суд з прав людини у рішенні від 24 березня 2015 року у справі «Zaiet vs Romania» зазначив, що поділ сім`ї є дуже серйозним втручанням, і будь-які такі заходи повинні грунтуватися на досить значущих і вагомих причинах не тільки в інтересах дитини, але і по відношенню до правової визначеності. Анулювання усиновлення не може бути заходом, спрямованим проти усиновленої особи. Правові положення, які регулюють усиновлення, як правило, спрямовані, в першу чергу, на захист інтересів дітей. Пунктом 12 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 березня 2007 року № 3 «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про усиновлення і про позбавлення батьківських прав» роз`яснено, що усиновлення може бути скасовано або визнано недійсним тільки за рішенням суду за позовами батьків, усиновлювача, опікуна, піклувальника, органу опіки та піклування, прокурора, а також усиновленої дитини, яка досягла чотирнадцяти років. У Постанові Пленуму Верховного Суду України № 3 від 30.03.2007 р. «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про усиновлення і позбавлення та поновлення батьківських прав» наголошується, що основною причиною скасування усиновлення є невідповідність усиновлення інтересам усиновленої дитини, незабезпечення їй сімейного виховання. Цим поняттям охоплюються усі аспекти правовідношення із усиновлення, як винного, так і невинного характеру зі сторони усиновлювача. До таких обставин, зокрема, слід віднести відсутність взаємної злагоди в силу особистих якостей усиновлювача та (або) усиновленого, в результаті чого усиновлювач не користується авторитетом у дитини або дитина не відчуває себе членом сім`ї усиновлювача; виявлення після усиновлення розумової неповноцінності або спадкових відхилень у стані здоров`я дитини, які істотно утруднюють або унеможливлюють процес виховання, про наявність якого усиновлювач не був попереджений при усиновленні; поновлення у дієздатності батьків дитини, до яких він був дуже прив`язаний і не може забути про них після усиновлення, що негативно впливає на його емоційний стан, і т. п. У силу ст. 241 СК України, після набрання чинності рішенням суду про визнання усиновлення недійсним або скасування усиновлення суд у місячний строк зобов`язаний надіслати копію рішення до органу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем реєстрації народження дитини. Орган державної реєстрації актів цивільного стану на підставі рішення суду про скасування усиновлення або визнання його недійсним вносить відповідні зміни до актового запису про народження дитини. Даючи оцінку встановленим обставинам та доказам у їх сукупності, суд дійшов висновку про задоволення позову, оскільки скасування усиновлення малолітньої дитини [PERSON] , [INFO] , не суперечить закону та відповідає законним інтересам і правам дитини, адже обставини, що склались між усиновлювачем та усиновленим із незалежних від волі усиновлювача причин не дають змоги забезпечити стабільні та гармонійні умови проживання і виховання малолітнього. Відповідно ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Згідно із ч.1 ст. 142 ЦПК України, в разі визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті суд у відповідній ухвалі чи рішенні суду вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 % судового збору сплаченого при поданні позову. Позивачка сплатила при подачі позову судовий збір у розмірі 1211,20 грн, таким чином, враховуючи, що відповідач визнав позов до початку розгляду справи по суті, з останнього на користь позивачки стягуються судові витрати у розмірі 605,60 грн та підлягають поверненню позивачці з державного бюджету 50 % судового збору сплаченого при поданні позову у розмірі 605,60 грн.

Outcome: approved