Jurisdiction: civil
Date: 2025-08-25 00:00:00

І. Стислий виклад позиції позивача. 1. 28 травня 2025 року через підсистему «Електронний суд» АКЦІОНЕРНЕ ТОВАРИСТВО «АКЦЕНТ-БАНК» (скорочена назва АТ «А-БАНК») (далі позивач) звернулося до Кременецького районного суду Тернопільської області із позовом до [PERSON] (далі відповідачка) з вимогою про стягнення\~ заборгованості за кредитним договором АВН0СТ155101706603375954 від 30.01.2024 в загальному розмірі\~ 12800,69 грн, що утворилась станом на 28.05.2025 року та судові витрати у вигляді сплаченого судового збору в розмірі 2422,40 грн. 2. Ухвалою Кременецького районного суду Тернопільської області від 29 травня 2025 року позовну заяву АТ «А-БАНК» до [PERSON] передано за підсудністю до Шумського районного суду Тернопільської області. 3. Позов обґрунтовано тим, що відповідачка [PERSON] звернулася до АТ «А-Банк» щодо отримання банківських послуг та підписала Анкету-Заяву про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг в АТ «А-Банк». 30.01.2024 року, будучи клієнтом Банку, Позичальник уклав з Банком кредитний договір ABH0CT155101706603375954, щодо надання останній кредиту в розмірі 30000 грн строком на 36 місяців (тобто до 29.01.2027 року) зі сплатою процентів у розмірі 85.00 щорічно та комісії в розмірі 0.00 грн. Кредитний договір підписано боржником за допомогою електронного підпису, використання якого погоджено сторонами в Анкеті-Заяві про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг в А-Банку. Банк свій обов`язок виконав повністю, надав позичальнику кредит згідно до умов кредитного договору. У відповідності до п.п. 3-5 Кредитного договору ліміт цього договору: 30000,00 грн на поповнення обігових коштів зі строком повернення до 29.01.2027 року, терміном на 36 місяці. Згідно до п. 6 Кредитного договору, за користування кредитом Позичальник сплачує проценти у розмірі 85,00 річних. Відповідно до п. 7, Позичальник сплачує Банку комісію в розмірі 0.00 грн. Станом на 28.05.2025 року заборгованість Відповідача за даним кредитним Договором складала суму в розмірі 12800,69 грн, яка складається з: 7994,82 грн - загальний залишок заборгованості за наданим кредитом (тілом кредиту); 4089,63 грн - загальний залишок заборгованості за процентами; 0 грн - загальний залишок заборгованості за комісією; 716,24 грн - загальний залишок заборгованості за пенею. Представник позивача просить стягнути з [PERSON] на користь АТ «А-БАНК» вказану заборгованість у розмірі 12800,69 грн та сплачений судовий збір у розмірі 2422,40 грн. ІІ. Процесуальні дії у справі. 4. Ухвалою суду від 23 червня 2025 року позовну заяву залишено без руху, стороні позивача надано термін на усунення недоліків позовної заяви. 5. Після усунення представником позивача недоліків позовної заяви, ухвалою суду від 30 червня 2025 року прийнято до розгляду позовну заяву за правилами спрощеного позовного провадження та призначено судовий розгляд на 04 серпня 2025 року. 6. Ухвалою суду від 04 серпня 2025 року судовий розгляд справи було відкладено на 26 серпня 2025 року, у зв`язку із неявкою відповідача. 6. Представник позивача в судове засідання не з`явився, клопотав про слухання справи у відсутності сторони позивача, відносно ухвалення заочного рішення по справі не заперечував. Відповідачка [PERSON] в судове засідання вдруге не з`явилась, хоча судом вживались заходи щодо повідомлення її про дату, час та місце розгляду справи, зокрема шляхом надсилання на зареєстровану адресу проживання ухвали суду та судової повістки про виклик до суду. Проте, на адресу суду повернувся перший поштовий конверт із вкладенням та рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення з довідкою «Повертається: Адресат відсутній за вказаною адресою». Другий поштовий конверт із вкладенням повернувся до суду з довідкою «Повертається: За закінченням терміну зберігання». Пунктом 4 частини 8 статті 128 ЦПК України передбачено, що днем вручення судової повістки є: день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси. Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, яка відповідно до ст.9 Конституції України є частиною правової системи України, кожна особа має право на справедливий судовий розгляд справи. Це право включає в себе доступність до правосуддя. 8. Відповідно до вимог ч. 1\~ст. 280 ЦПК України\~ суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи. У зв`язку вищевикладеним, на підставі ст.ст. 223,\~280,\~281 ЦПК України, судом ухвалено здійснювати заочний розгляд справи, на підставі наявних у справі доказів. 9. Судом на підставі частини другої статті 247 Цивільного процесуального кодексу України, у зв`язку із неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. ІІІ. Фактичні обставини, встановлені Судом та зміст спірних правовідносин. Дослідивши та всебічно проаналізувавши обставини справи в їх сукупності, оцінивши зібрані по справі докази виходячи зі свого внутрішнього переконання, яке ґрунтується на повному та всебічному дослідженні обставин справи, суд дійшов таких висновків. 10. [PERSON] (після укладення шлюбу [PERSON] ) 28 листопада 2022 підписала анкету-заяву про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг в А-Банку (далі - анкета-заява). У заяві зазначено, що відповідачка згідна з тим, що дана заява разом з Умовами та Правилами надання банківських послуг і тарифами, правилами користування, основними умовами обслуговування і кредитування, розташованими в рекламному буклеті, складають між ним та банком договір про надання банківських послуг. Вона ознайомилася з договором про надання банківських послуг до його укладення та погоджується з його умовами, примірник договору про надання банківських послуг погоджується отримати шляхом самостійної роздруківки з офіційного сайту банку. Зобов`язувалася виконувати вимоги Умов та Правил надання банківських послуг, а також регулярно самостійно знайомитися з їх змінами на сайті А-Банку. 11. Відповідно до Заяви про надання послуги «Швидка готівка» № ABH0CT155101706603375954 від 30.01.2024 суд встановив, що відповідачка звернулася до АТ «Акцент-Банк» із означеною заявою з метою отримання кредиту за послугою «Швидка готівка» на таких умовах: вид кредиту: послуга «Швидка готівка»; тип кредиту: кредит строковий; мета отримання кредиту: придбання товару/здійснення платежу/оплата послуг; сума кредиту: 30000 грн; строк кредиту: 36 місяців з 30.01.2024 до 29.01.2027 включно; процентна ставка (фіксована): 85% на рік; розмір щомісячного платежу: 2337,97 грн; платіжна картка, що є доступом до поточного рахунку, на який зараховується сума кредиту\~5169155121908592; загальна сума до повернення: 84166,61 грн; пеня у розмірі 0,07% (не менше 1 грн ) від суми простроченої заборгованості по кредиту за кожен день прострочки, при цьому пеня за невиконання зобов`язання щодо повернення кредиту та процентів за ним не може перевищувати подвійної облікової ставки Національного банку України, що діяла у період, за який сплачується пеня, та не може бути більшою за 15 (п`ятнадцять) відсотків суми простроченого платежу. Факт підписання відповідачем означеної заяви підтверджується даними розділу «Клієнт», у якому міститься інформація про те, що [PERSON] \~30.01.2024 здійснила накладення електронного підпису за допомогою відкритого ключа 0381ab75641d24a0491160310ee1758174870e26ccab0814d758623eab23da01b2. 12. 30 січня 2024 року [PERSON] за допомогою електронного підпису підписала паспорт споживчого кредиту за програмою «Швидка готівка». Також із\~безпосередньо дослідженого\~у судовому\~засіданні Паспорту\~споживчого кредиту\~за програмою\~«Швидка готівка»\~суд встановив,\~що 30.01.2024\~АТ «Акцент-Банк»\~надав відповідачу\~інформацію,\~що зберігає\~чинність та\~є актуальною\~до 29.01.2027,\~відповідно до\~якої: сума/ліміт кредиту\~30000 грн, строк кредитування\~36 місяців, процентна ставка за користування кредитними коштами - 85% річних, загальні витрати за кредитом\~54166,61 грн, орієнтовна загальна вартість кредиту для споживача за весь строк користування кредитом\~84166,61 грн, реальна річна процентна ставка\~129,88 % річних, розмір щомісячного платежу\~2337,97 грн, кількість щомісячних платежів\~36. Спосіб надання кредиту шляхом зарахування коштів на поточний рахунок Клієнта з подальшою можливістю зняття коштів. Тип кредиту беззалоговий. Мета отримання кредиту придбання товару/здійснення платежу/оплата послуг. Крім того із означеного засобу доказування суд встановив, що Паспорт споживчого кредиту за програмою «Швидка готівка» складений в електронній формі та підписаний [PERSON] електронним підписом за допомогою відкритого ключа 0381ab75641d24a0491160310ee1758174870e26ccab0814d758623eab23da01b2. 13. Із таблиці обчислення загальної вартості кредиту для споживача та реальної річної процентної ставки за договором про споживчий кредит суд встановив, що датою видачі позивачем відповідачу кредиту в розмірі 30000 грн є 30.01.2024; строк кредитування: 36 місяців; останній платіж: 29.01.2027; проценти за користування кредитом: 54166,61 грн; чиста сума кредиту: 84166,61 грн. Факт підписання відповідачем означеної таблиці підтверджується даними розділу «Клієнт», у якому міститься інформація про те, що [PERSON] \~30.01.2024 здійснила накладення електронного підпису за допомогою відкритого ключа 0381ab75641d24a0491160310ee1758174870e26ccab0814d758623eab23da01b2. 14. Згідно меморіального ордеру №TR.34642188.24878.65455 від 30.01.2024 вбачається факт видачі позивачем відповідачу 30000 грн на виконання умов кредитного договору №ABH0CT155101706603375954 від 30.01.2024. 15. Згідно дослідженого судом розрахунку заборгованості за договором №ABH0CT155101706603375954 від 30.01.2024, станом на 28.05.2025, встановлено, що заборгованість відповідача [PERSON] перед позивачем становить 12800,69 грн, що складається із: 7994,82 грн\~залишку заборгованості за наданим кредитом (тілом кредиту); 4089,63 грн залишку заборгованості за процентами; 716,24 грн заборгованості за пенею. Водночас із означеного письмового доказу суд встановив, що у період з 30.01.2024 до 28.05.2025, відповідач, в рахунок виконання умов договору №ABH0CT155101706603375954 від 30.01.2024, здійснила часткову оплату. Інформація, викладена у розрахунку заборгованості за договором №ABH0CT155101706603375954 від 30.01.2024, підтверджується також і випискою по кредиту, що підготовлена АТ «Акцент-Банк» за період із 30.01.2024 до 27.05.2025. 16. Крім того, судом оглянуто та досліджено надану АТ «Акцент-Банк» виписку по картці клієнта [PERSON] , маска карти [NUMBER] за період з 30.01.2024 по 26.06.2025. Згідно із даної виписки слідує, що 30.01.2024 відбулось зарахування коштів за кредитом Швидка готівка на суму 30000 грн; впродовж вказаного періоду відбулось часткове погашення кредиту Швидка готівка. ІV. Оцінка Суду. 17. Відповідно до вимог статті 2\~ЦПК України завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі. 18. У відповідності до частини другої статті 11\~ЦК України підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини. 19. Відповідно до статті 12\~ЦПК\~України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. 20. Частиною першою\~статті 263 ЦПК України\~визначено, що судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. 21. Відповідно до ч.1, 2 ст. 207 ЦК України, правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах (у тому числі електронних), у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони, або надсилалися ними до інформаційно-комунікаційної системи, що використовується сторонами. У разі якщо зміст правочину зафіксований у кількох документах, зміст такого правочину також може бути зафіксовано шляхом посилання в одному з цих документів на інші документи, якщо інше не передбачено законом. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). 22. Відповідно до положень ч. 1 ст. 626 Цивільного кодексу України, договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. 23. Згідно диспозиції ч. 1 ст. 628 ЦК України, зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. 24. Частиною 1 ст.\~638\~ЦК України визначено, що договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. 25. Із положень ч. 1 ст.\~634\~ЦК України слідує, що договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору. 26. Відповідно до ч. 1, 3, 4, 7 ст.11 Закону України «Про електронну комерцію» №675-VIII від 03.09.2015 (далі Закон №675), пропозиції укласти електронний договір (оферта) має містити істотні умови, передбачені законодавством для відповідного договору, і виражати намір особи, яка її зробила, вважати себе зобов`язаною у разі прийняття. Електронний договір укладається шляхом пропозиції його укласти (оферти) однією стороною та її прийняття (акцепту) другою стороною. Електронний договір вважається укладеним з моменту одержання особою, яка направила пропозицію укласти такий договір, відповіді про прийняття цієї пропозиції в порядку, визначеному частиною шостою цієї статті. Пропозиція укласти електронний договір (оферта) може бути зроблена шляхом надсилання комерційного електронного повідомлення, розміщення пропозиції (оферти) у мережі Інтернет або іншому порядку, передбаченому Цивільним та Господарським кодексами України, а також іншими актами Законодавства. 27. Електронний договір, укладений шляхом обміну електронними повідомленнями, підписаний у порядку, визначеному ст. 12 цього закону, вважається таким, що за правовими наслідками прирівнюється до договору, укладеного у письмовий формі (ч. 12 ст. 11 Закону №675). 28. Статтею 12\~Закону №675 визначено, що якщо відповідно до акту цивільного законодавства або за домовленістю сторін електронний правочин має бути підписаний сторонами, моментом його підписання є використання: електронного підпису або електронного цифрового підпису відповідно до Закону України\~«Про електронний\~цифровий підпис» за умови використання засобу електронного цифрового підпису усіма сторонами електронного правочину; електронного підпису одноразовим ідентифікатором, визначеним цим Законом; аналога власного підпису (факсимільного відтворення підпису за допомогою засобів механічного або іншого копіювання, іншого аналога власноручного підпису) за письмовою згодою сторін, у якій мають міститися зразки відповідних аналогів власноручних підписів. Отже, електронний підпис призначений для ідентифікації особи, яка підписує електронний документ. 29. Положення Закону №675 передбачають використання як електронного підпису або електронного цифрового підпису відповідно до Закону України «Про електронний цифровий підпис», так і електронного підпису одноразовим ідентифікатором, визначеним цим Законом. Електронний цифровий підпис як вид електронного підпису накладається за допомогою особистого ключа та перевіряється за допомогою відкритого ключа. 30. Електронний підпис одноразовим ідентифікатором - це дані в електронній формі у вигляді алфавітно-цифрової послідовності, що додаються до інших електронних даних особою, яка прийняла пропозицію (оферту) укласти електронний договір, та надсилаються іншій стороні цього договору (пункт 6 частини 1 статті 3 Закону №675). 31. Частинами 1, 2 ст.1054\~ЦК України передбачено, що за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. До відносин за кредитним договором застосовуються положення параграфа 1цієї глави, якщо інше не встановлено цим параграфом і не випливає із суті кредитного договору. 32. Статтею 1046\~ЦК України встановлено, що за договором позики одна сторона (позикодавець) передає у власність другій стороні (позичальникові) грошові кошти або інші речі, визначені родовими ознаками, а позичальник зобов`язується повернути позикодавцеві таку ж суму грошових коштів (суму позики) або таку ж кількість речей того ж роду та такої ж якості. Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками. 33. Частиною 1 ст.1049\~ЦК України визначено, що позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. 34. Процентна ставка за кредитом може бути фіксованою або змінюваною. Тип процентної ставки визначається кредитним договором (ч.1 ст.1056-1 ЦК України). 35. Статті 527, 530\~ЦК України визначають, що боржник зобов`язаний виконати свій обов`язок, а кредитор - прийняти виконання особисто, якщо інше не встановлено договором або законом. Якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню в цей строк (термін). 36. Статтею 610\~ЦК України передбачено, що порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Таким чином, із досліджених безпосередньо в судовому засіданні: Заяви про надання послуги «Швидка готівка» №\~ABH0CT155101706603375954 від 30.01.2024 та таблиці обчислення загальної вартості кредиту для споживача та реальної річної процентної ставки за договором про споживчий кредит від 30.01.2024, що складають кредитний договір, суд встановив, що їх сторони узгодили розмір кредиту, грошову одиницю, в якій надано кредит, строк та умови його надання, а також розмір річної процентної ставки за користування кредитом, що свідчить про наявність волі відповідача для укладення такого правочину на зазначених у ньому умовах шляхом його підписання накладенням електронного підпису за допомогою відкритого ключа 0381ab75641d24a0491160310ee1758174870e26ccab0814d758623eab23da01b2. 37. Згідно з ч. 1, 5, 6, 7\~ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом. Проте, всупереч положенням ч.1 ст.81 ЦПК України, відповідач не надала суду жодних доказів як неотримання нею в кредит від АТ «Акцент-Банк» грошових коштів згідно Заяви про надання послуг «Швидка готівка» №\~ABH0CT155101706603375954 від 30.01.2024, так і доказів своєчасного та у повному обсязі виконання її умов, зокрема, сплати заборгованості в розмірі 7994,82 грн за наданим кредитом (тілом кредиту), та 4089,63 грн - за процентами. 38. Водночас матеріалами справи підтверджується той факт, що відповідач 30.01.2024 підписала Заяву про надання послуг «Швидка готівка» №\~ABH0CT155101706603375954 та цього дня отримала від позивача в кредит грошові кошти в сумі 30000 грн, повернувши позивачу за період з 30.01.2024 до 28.05.2025 лише 35772,87 грн. Отже, зважаючи на те, що відповідач [PERSON] не виконала грошове зобов`язання щодо повернення суми кредиту та відсотків за його нею користування згідно умов кредитного договору №\~ABH0CT155101706603375954 від 30.01.2024, суд дійшов висновку, що позовна заява про стягнення із відповідача заборгованості за кредитним договором у розмірі 12084,45 грн, з яких: 7994,82 грн\~заборгованість за наданим кредитом (тілом кредиту) та 4089,63 грн - заборгованість за процентами, підлягає задоволенню. 39. Щодо позовної вимоги про стягнення з відповідача пені в розмірі 716,24 грн, то суд зазначає про таке. Пунктом 12 Заяви про надання послуги «Швидка готівка» №\~ABH0CT155101706603375954 від 30.01.2024 та у розділі 6 «Додаткова інформація» Паспорта споживчого кредиту «Швидка готівка» від 30.01.2024 сторони кредитного договору обумовили, що у випадку порушення клієнтом зобов`язань із погашення заборгованості клієнт сплачує банку пеню у розмірі 0,07% (не менше 1 грн ) від суми простроченої заборгованості по кредиту за кожен день прострочки, при цьому пеня за невиконання зобов`язання щодо повернення кредиту та процентів за ним не може перевищувати подвійної облікової ставки Національного банку України, що діяла у період, за який сплачується пеня, та не може бути більшою за 15 (п`ятнадцять) відсотків суми простроченого платежу. Із розрахунок заборгованості за договором №\~ABH0CT155101706603375954 від 30.01.2024, укладеного мiж АТ «Акцент-Банк та клiєнтом [PERSON] , станом на 28.05.2025, суд встановив, що пеня в розмірі 716,24 грн нарахована позивачем відповідачу за період з 29.10.2024 до 28.05.2025. 40. Частиною 1 ст.549\~ЦК України передбачено, що неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. 41. Водночас ч.1 ст.550\~ЦК України встановлено, що право на неустойку виникає незалежно від наявності у кредитора збитків, завданих невиконанням або неналежним виконанням зобов`язання. 42. Проте Законом України «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо дії норм на період воєнного стану» від 15.03.2022 №2120-ІХ, серед іншого, внесено зміни до розділу Прикінцеві та\~перехідні положення\~ЦК України та доповнено його пунктом 18 наступного змісту: «У період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування у разі прострочення позичальником виконання грошового зобов`язання за договором, відповідно до якого позичальнику було надано кредит (позику) банком або іншим кредитодавцем (позикодавцем), позичальник звільняється від відповідальності, визначеної статтею 625 цього Кодексу, а також від обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за таке прострочення. Установити, що неустойка (штраф, пеня) та інші платежі, сплата яких передбачена відповідними договорами, нараховані включно з 24 лютого 2022 року за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) за такими договорами, підлягають списанню кредитодавцем (позикодавцем)». 43. Тлумачення пункту 18 Прикінцевих та\~перехідних положень\~ЦК України свідчить, що законодавець передбачив особливості у регулюванні наслідків прострочення виконання (невиконання, часткового виконання) певних грошових зобов`язань. Така особливість проявляється: 1) у періоді існування особливих правових наслідків. Таким є період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування; 2) в договорах, на які поширюються специфічні правові наслідки. Такими є договір позики, кредитний договір, договір про споживчий кредит, тобто договори, відповідно до яких позичальнику було надано кредит (позику) банком або іншим кредитодавцем (позикодавцем); 3) у встановленні спеціальних правових наслідків прострочення виконання(невиконання, часткового виконання). Такі наслідки полягають в тому, що позичальник звільняється від відповідальності, визначеної частиною 2 статті 625 ЦК, а також від обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за таке прострочення. У разі якщо неустойка (штраф, пеня) та інші платежі, сплата яких передбачена відповідними договорами, нараховані включно з 24.02.2022 за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) за такими договорами, підлягають списанню кредитодавцем (позикодавцем). Тобто в період існування особливих правових наслідків - протягом дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування, до позичальника застосовуються особливі наслідки звільнення від сплати неустойки (штрафу, пені) за прострочення виконання (невиконання, часткового виконання) кредитних зобов`язань. Аналогічний правовий висновок, щодо аналізу п.18 Прикінцевих та\~перехідних положень\~ЦК України, викладений у постанові Верховного Суду від 12.06.2024 у справі № 910/10901/23, який, відповідно до положень ч.4 ст.263 ЦПК України, судом застосовується під час ухвалення судового рішення у подібній справі. Згідно правового висновку, що викладений у постанові Верховного Суду від 18 жовтня 2023 року в справі № 706/68/23 (провадження № 61-8279св23), дія п.18 Прикінцевих та\~перехідних положень\~ЦК України\~розповсюджується на кредитний договір. 44. Указом Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» №64/2022 від 24.02.2022, затвердженого Законом України від 24.02.2022 №2102-ІХ, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до п. 20 ч. 1ст. 106 Конституції України,Закону України\~«Про правовий\~режим воєнного\~стану» в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24.02.2022 строком на 30 діб, у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України. Надалі строк дії воєнного стану неодноразово продовжувався і не скасований на час розгляду судом цієї справи. З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що хоч умовами кредитного договору сторони і обумовили нарахування та сплату позичальником пені у розмірі 0,07% (не менше ніж 1 грн) від суми простроченої заборгованості за кредитом за кожен день прострочки, проте п.18 Прикінцевих та\~перехідних положень\~ЦК України позичальники, у період воєнного стану, звільняються від сплати неустойки (штрафу, пені) за прострочення виконання (невиконання, часткового виконання), в тому числі, і в кредитних зобов`язаннях. 45. Водночас суд дійшов висновку про помилковість твердження позивача в частині правових підстав для стягнення із відповідача розміру пені, а саме, що на договори споживчого кредиту, які будуть укладатися після спливу тридцятого дня включно з дня набрання чинності\~Законом №3498- IX\~(набрав чинності 24.12.2023 р., +30 днів = 23.01.2024 р.), вимога пункту 6 Розділу IV\~Прикінцеві та перехідні положення\~Закону не поширюється та нарахування пені не забороняється, з огляду на таке. Станом на день укладення між сторонами кредитного договору №\~ABH0CT155101706603375954 від 30.01.2024, п.6 Розділу IV «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про споживче кредитування» був викладений у такій редакції:\~«У разі прострочення споживачем у період з 1 березня 2020 року до припинення зобов`язань за договором про споживчий кредит, укладеним до тридцятого дня включно з дня набрання чинності Законом України "Про внесення змін до деяких законів України щодо удосконалення державного регулювання ринків фінансових послуг", у тому числі того, строк дії якого продовжено після набрання чинності Законом України "Про внесення змін до деяких законів України щодо удосконалення державного регулювання ринків фінансових послуг", споживач звільняється від відповідальності перед кредитодавцем за таке прострочення. У тому числі, але не виключно, споживач у разі допущення такого прострочення звільняється від обов`язку сплати кредитодавцю неустойки (штрафу, пені) та інших платежів, передбачених договором про споживчий кредит за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) споживачем зобов`язань за таким договором. Забороняється збільшення процентної ставки за користування кредитом з інших причин, ніж передбачені частиною четвертою статті 1056-1 Цивільного кодексу України, у разі невиконання зобов`язань за договором про споживчий кредит у період, зазначений у цьому пункті. Дія положень цього пункту поширюється, у тому числі, на кредити, визначені частиною другою статті 3 цього Закону. Установити, що неустойка (штраф, пеня) та інші платежі, сплата яких передбачена договором про споживчий кредит, нараховані за період, зазначений у цьому пункті, за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) зобов`язань за таким договором, підлягають списанню кредитодавцем». Проте\~Законом України «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо дії норм на період воєнного стану» від 15.03.2022 №2120-ІХ, серед іншого, внесено зміни до розділу Прикінцеві та\~перехідні положення\~ЦК України\~та доповнено його пунктом 18 наступного змісту: «У період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування у разі прострочення позичальником виконання грошового зобов`язання за договором, відповідно до якого позичальнику було надано кредит (позику) банком або іншим кредитодавцем (позикодавцем), позичальник звільняється від відповідальності, визначеної статтею 625 цього Кодексу, а також від обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за таке прострочення. Установити, що неустойка (штраф, пеня) та інші платежі, сплата яких передбачена відповідними договорами, нараховані включно з 24 лютого 2022 року за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) за такими договорами, підлягають списанню кредитодавцем (позикодавцем)». У п.75 постанови Великої Палати Верховного Суду від 22.06.2021 у справі №334/3161/17 (провадження №14-188цс20) зроблено правовий висновок, якщо ЦК України та інший нормативно-правовий акт, що має юридичну силу закону України, містять однопредметні норми, що мають різний зміст, то пріоритетними є норми ЦК України. Відтак до спірних правовідносин підлягають застосуванню саме положення п.18 «Прикінцеві та перехідні положення»\~ЦК України, а не п.6\~Розділу IV «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про споживче кредитування». У зв`язку із викладеним, суд дійшов висновку, що у задоволенні позовної вимоги про стягнення пені в розмірі 716,24 грн слід відмовити. 46. З огляду на викладене суд дійшов висновку, що позовні вимоги АТ «Акцент-Банк» до відповідача [PERSON] підлягають задоволенню частково в розмірі 12084,45 грн, з яких: 7994,82 грн\~заборгованість за наданим кредитом (тілом кредиту) та 4089,63 грн - заборгованість за процентами. У іншій частині позовні вимоги слід залишити без задоволення. VІ. Розподіл судових витрат між сторонами. 47. Вирішуючи питання про розподіл судових витрат, суд керується вимогами ч. 1\~ст.141 ЦПК України, за змістом якої судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Із досліджених судом матеріалів позовної заяви вбачається, що витрати позивача по сплаті судового збору складають 2422,40 грн (з урахуванням понижуючого коефіцієнта 0,8), що підтверджується платіжним дорученням №6005315493596 від 28.05.2025. Оскільки суд визнав позовні вимоги позивача про стягнення з відповідача заборгованості за кредитним договором №ABH0CT155101706603375954 від 30.01.2024 частково обґрунтованими і задовольнив їх на суму 12084,45 грн (7994,82 грн\~заборгованість за наданим кредитом (тілом кредиту) та 4089,63 грн - заборгованість за процентами), що складає 94,40% від ціни позову (12084,45 грн / 12800,69 грн х 100%), тому із відповідача на користь позивача,

Outcome: partial