Jurisdiction: civil
Date: 2025-08-24 00:00:00

30.12.2024р. АТ КБ «Приватбанк» звернулося до суду із позовом до [PERSON] про стягнення заборгованості. В обґрунтування позовних вимог позивач в позовній заяві посилався на те, що 25.06.2019р. [PERSON] звернувся до банку з метою отримання банківських послуг, у зв`язку з чим відповідачем була підписана анкета-заява про приєднання до умов та правил надання банківських послуг, після підписання якої [PERSON] отримав кредит у вигляді встановленого кредитного ліміту на платіжну картку. Зобов`язання за договором про надання банківських послуг банк виконав у повному обсязі, а саме, надав відповідачу кошти та можливість розпоряджатися кредитними коштами на умовах та в межах встановленого кредитного ліміту. Відповідач свої зобов`язання за договором належним чином не виконав, не здійснив в повному обсязі сплату отриманих кредитних коштів, відсотків, передбачених договором, у зв`язку з чим утворилась заборгованість, яка станом на 19.11.2024р. становить 125\~265, 47 грн., з яких: 103\~184, 69 грн. - заборгованість за тілом кредиту, 22\~080, 78 грн. - заборгованість за простроченими відсотками. Зазначену суму заборгованості позивач просив суд стягнути з відповідача, а також понесені ним судові витрати у розмірі 2\~422, 40 грн. В судові засідання представник позивача надав заяву, в якій просив судове засідання проводити без технічної фіксації. Позовні вимоги підтримав у повному обсязі, не заперечував проти ухвалення заочного рішення. В судові засідання, які були призначені на 03.04.2025р., 03.07.2025р. та 25.08.2025р. відповідач не з`явився, про дату та час слухання повідомлявся шляхом направлення судових повісток за місцем реєстрації відповідача. Втім, конверти з судовими повістками були повернуті суду за зворотньою адресою з відміткою «адресат відсутній за адресою». Крім того, про дати розгляду справи відповідач повідомлявся шляхом розміщення оголошень на сайті «Судова влада України». Отже, належним чином повідомлений про розгляд справи судом, відповідач в судові засідання повторно не з`явився, про причини своєї неявки суду не повідомив, заяви про розгляд справи за його відсутності не надав, з клопотанням про відкладення розгляду справи до суду не звернувся, а також не скористався правом подачі відзиву на позов. Згідно до ч.1 ст.223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Враховуючи, що відповідач, виходячи з положень ч.11 ст.128 ЦПК України, вважається належним чином повідомленим про дату, час і місце розгляду справи, в судове засідання не з`явився, згідно до ст.280 ЦПК України, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення). Відповідно до вимог ч.2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, вивчивши матеріали справи, оцінивши докази у справі за принципами встановленими ст.89 ЦПК України, вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав. Кожна особа має право в порядку, встановленому законом, звернутися за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів (ч. 1. ст.4 ЦПК України). Суд розглядає цивільні справи не інакше, як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі (ч. 1. ст.13 ЦПК України). \~ \~ \~ \~ Судом встановлені наступні факти та відповідні їм правовідносини. 25.06.2019р. [PERSON] підписав анкету-заяву про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг у ПриватБанку з метою отримання кредит у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок (а.с. 88-91) Також, 13.06.2022р. [PERSON] звернувся до АТ КБ «ПриватБанк» з метою отримання банківських послуг, у зв`язку з чим, ним була підписана заява про приєднання до Умов та Праивл надання банківських послуг (а.с. 92-115). Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.\~207\~ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його сторонами. Частиною першою ст.638\~ЦК України встановлено, що істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Відповідно до ч.1 ст.1054\~ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти (ч.1 статті 1048 ЦК України). За змістом ст.634\~цього Кодексу договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору. У переважній більшості випадків застосування конструкції договору приєднання його умови розроблює підприємець (в даному випадку АТ КБ ПриватБанк). Оскільки умови договорів приєднання розробляються банком, тому повинні бути зрозумілі усім споживачам і доведені до їх відома, у зв`язку із чим банк має підтвердити, що на час укладення відповідного договору діяли саме ці умови, а не інші. Тому з огляду на зміст статей 633, 634\~ЦК України можна вважати, що другий контрагент (споживач послуг банку) лише приєднується до тих умов, з якими він ознайомлений. Відповідно до ст.81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Згідно до ч.1 ст.76, ч.2 ст.77 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Частина 5 ст.263\~ЦПК України визначає, що обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються, як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. В позовній заяві позивач просив стягнути з відповідача суму заборгованості за кредитним договором № б/н від 25.06.2019р. у розмірі 125\~265, 47 грн., з яких: 103\~184, 69 грн. - заборгованість за тілом кредиту та 22\~080, 78 грн. - заборгованість за простроченими відсотками. Відповідний розмір заборгованості позивачем визначений згідно до розрахунку заборгованості (а.с. 37-56), який долучений до позовної заяви. Відповідність розрахунку та розміру заборгованості не були спростовані відповідачем ані змістовними запереченнями, ані окремим контррозрахунком, а тому при ухваленні рішення суд керується розрахунком позивача. З розрахунку вбачається, що після укладення договору, [PERSON] користувався наданими банком кредитними коштами, проте допустив прострочення погашення заборгованості по тілу кредиту та заборгованість винесена на прострочку. Згідно довідки від 27.11.2024р., [PERSON] були надані кредитні картки: № [NUMBER] , дата відкриття 25.09.2019., термін дії до 06/22, тип картки - карта «Master Card Platinum» та № [NUMBER] , дата відкриття 13.06.2022р., термін дії до 06/25, тип картки - карта « [INFO] » (а.с. 87). Також судом встановлено, що 13.06.2022р. відповідачем також було підписано паспорт споживчого кредиту (а.с. 116-123). В кінці паспорту споживчого кредиту відповідач підписом погодив наступне: «Підтверджую отримання та ознайомлення з інформацією про умови кредитування та орієнтовну загальну вартість кредиту, надані виходячи із обраних мною умов кредитування. Підтверджую отримання мною всіх пояснень, необхідних для забезпечення можливості оцінити, чи адаптовано договір до моїх потреб та фінансової ситуації, зокрема шляхом роз`яснення наведеної інформації, в тому числі суттєвих характеристик запропонованих послуг та певних наслідків, які вони можуть мати для мене, в тому числі в разі невиконання мною зобов`язань за таким договором». \~ \~ \~ \~ Підписаний відповідачем паспорт споживчого кредиту містить наступні умови: тип кредиту відновлювана кредитна лінія, шляхом встановлення кредитного ліміту на кредитній картці; сума ліміту по карті до 300\~000 грн.; строк договору, строк кредитування (місяців) 12 місяців з пролонгацією; пільговий період до 55 днів; процентна ставка: у пільговий період 0,00001 % річних, поза межами пільгового періоду 36 % річних, процентна ставка при невиконанні зобов`язання 72,00 % річних, тип процентної ставки фіксована, базис розрахунку процентної ставки: фактична кількість днів. Отже, сторонами було досягнуто згоди з усіх істотних умов кредитування карткового рахунку. Заперечень щодо підпису паспорту споживчого кредиту відповідачем не надано. Підписання відповідачем паспорту споживчого кредиту є належним доказом ознайомлення її з умовами кредитування, що підтверджено постановами Верховного Суду від 23.12.2019р. у справі №572/1169/17, від 12.02.2020р. у справі №382/327/18. З довідки від 27.11.2024р. вбачається, що по картковому рахунку [PERSON] був збільшений кредитний ліміт до 100\~000 грн. (а.с. 86). Крім того, долучена до позову виписка з карткового рахунку відповідача також вказує, що він користувався грошовими коштами, а отже, прийняв запропоновані банком умови щодо розміру кредитного ліміту та умов кредитування (а.с. 57-85). Виписка з банківського рахунку - це документ, що видається фінансовою установою, в якому містяться відомості про рух грошових коштів та має статус первинного документу, який містить інформацію про рух коштів на балансі карткового рахунку відповідача, операції за картковим рахунком (з визначенням дати проведення операції та визначенням проведеної операції, зазначенням суми на балансі рахунку після поведеної операції). Банківська виписка має статус первинного документу, що підтверджено Переліком типових документів, затвердженого наказом МЮУ від 12.04.2012р. № 578/5. Факт користування відповідачем кредитними коштами з використання платіжного засобу не спростовано відповідачем іншими належними доказами. Матеріали справи не містять даних, щодо незаконного зняття коштів з використанням кредитної картки та незаконну видачу кредитної карти на ім`я [PERSON] третім особам. Отже,\~доказом фактів:\~встановлення кредитного\~ліміту \~на картковий\~рахунок,\~користування відповідачем\~кредитними коштами є виписка по рахунку, яка є належним доказом надання кредитних коштів. Відповідний висновок викладено в постанові Верховного Суду від 20.10.2020р. у справі №456/3643/17 (провадження № 61-9882 св20). \~ \~ \~ \~ Таким чином, згідно наданих суду документів вбачається, що після укладення договору, [PERSON] користувався наданими банком кредитними коштами, здійснював часткове погашення заборгованості за наданим кредитом, проте допустив прострочення погашення заборгованості по тілу кредиту, а тому заборгованість була винесена на прострочку, а отже, відповідач повністю зобов`язання по погашенню боргу не виконав, чим порушив вимоги ст.ст.1049,1054 ЦК України, у зв`язку з чим позивач має право вимагати стягнення заборгованості за наданим кредитом у розмірі 103\~184, 69 грн. Частиною 1 ст.1048 ЦК України передбачено, що позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюється договором. \~ \~ \~ \~У довідці\~про умови\~ кредитування\~(паспорт\~споживчого кредиту)\~ зазначена\~базова відсоткова\~ставка за\~користування кредитом\~по карті\~Platinum\~-\~0,00001%\~річних у\~межах пільгового\~періоду та\~36\~%\~річних за\~межами пільгового\~періоду,\~а також\~процентна ставка,\~яка використовується\~при невиконанні\~зобов`язань щодо\~повернення кредиту\~ 72,00%\~річних,\~а тому, враховуючи, що відповідач прострочив виконання грошового зобов`язання, чим порушив вимоги ст. 1048 ЦК України, та під час розгляду справи наявність та розмір простроченої заборгованості, відповідність розрахунку не були спростовані відповідачем належними доказами, суд приходить до висновку, що заборгованість по простроченим відсоткам у розмірі 22\~080, 78 грн. підлягає стягненню з відповідача. Таким чином, позовні вимоги АТ КБ «ПриватБанк» підлягають задоволенню та стягненню з [PERSON] на користь позивача підлягає заборгованість за договором про надання банківських послуг від 25.06.2019р. станом на 19.11.2024р. у розмірі 125\~265,47 грн., з яких: 103\~184, 69 грн. - заборгованість за тілом кредиту, 22\~080, 78 грн. - заборгованість за простроченими відсотками. Обговорюючи питання розподілу судових витрат відповідно до положень ст.141 ЦПК України, з урахуванням задоволення позову, суд вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь позивача судові витрати по оплаті судового збору у розмірі 2 422 грн. 40 коп. (а.с. 208). На підставі викладеного,

Outcome: approved