Jurisdiction: civil
Date: 2025-08-18 00:00:00

26.06.2024 представник позивача звернувся до суду із зазначеним позовом, в якому просить виключити відомості про [PERSON] , як батька [PERSON] , [INFO] , із актового запису №105, вчиненого 15.05.2024 Охтирським відділом державної реєстрації актів цивільного стану в Охтирському районі Сумської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції України. Вимоги за позовом мотивовані тим, що 19.03.2023 сторони уклали шлюбу, [INFO] у них народилася дитина [PERSON] . Однак сімейне життя не склалося, відповідачка відразу після укладення шлюбу переїхала проживати до своїх батьків, шлюбні відносини між сторонами припинилися. [PERSON] звернулася до суду із заявою про видачу судового наказу щодо стягнення з позивача аліментів на утримання дитини. [PERSON] та його батьки намагалися налагодити відносини, щоб бачитися з дитиною, але відповідачка повідомила позивачу, що він не має право забирати до себе сина, оскільки не є його біологічним батьком. Також серед близьких та знайомих постійно ходили розмови про те, що позивач не є батьком дитини. З метою спростування своїх сумнівів, позивач запропонував відповідачці добровільно провести тест на батьківство, але остання відмовилася, що і стало підставою звернення до суду. 02.07.2024 ухвалою судді Охтирського міськрайонного суду Сумської області відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання з повідомленням учасників справи. 16.10.2024 ухвалою Охтирського міськрайонного суду Сумської області задоволено клопотання представника позивача, призначено у справі судову молекулярно-генетичну експертизу з метою з`ясування факту батьківства. Проведення експертизи доручено експертам Сумського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України (м. Суми, вул. Промислова,8). Оплату за проведення експертизи покладено на позивача [PERSON] . Зобов`язано сторони разом з малолітньою дитиною [PERSON] , [INFO] , прибути одночасно у визначений експертом час до експертної установи для відібрання зразків. Роз`яснено наслідки ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, передбачені ст. 109 ЦПК України. На час проведення експертизи провадження по справі ухвалено зупинити. Разом з тим судом надано оцінку заяві відповідачки про визнання позову у підготовчому судовому засіданні, визнання позовних вимог відповідачкою не прийнято, з огляду на його невідповідність інтересам малолітньої дитини, батьківство щодо якої є предметом спору. 17.12.2024 на адресу суду надійшло клопотання експерта від 19.11.2024 № СЕ-19/119-24/17833-БД про забезпечення явки [PERSON] та малолітньої дитини [PERSON] разом для відбору зразків букального епітелію до Сумського НДЕКЦ МВС (м.Суми, вул. Промислова,8) 19.12.2024 із 09:00 до 12:00 у присутності [PERSON] , або у інший день і час, попередньо узгодивши його з експертом. Також експертом зазначалося про необхідність повної оплати вартості проведення судової експертизи у тридцятиденний термін, надано розрахунковий рахунок. Зроблене застереження про направлення повідомлення про неможливість проведення судової експертизи у випадку не виконання клопотання експерта. 24.12.2024 представник позивача отримав копію клопотання та рахунку на оплату вартості експертизи, про що мається відповідний запис у матеріалах справи. 31.12.2024 відповідачка [PERSON] подала до суду заяву, за якою повідомляла, що обізнана з клопотанням експерта від 19.11.2024 та про неможливість її явки до експертної установи, у зв`язку з чим прохала залишити судово-генетичну експертизу без виконання. 16.01.2025 від судового експерта надійшло повідомлення від 06.01.2025 за №СЕ-19/119-24/17833-БД про неможливість проведення експертизи у зв`язку з нез`явленням 19.11.2024 для відбору порівняльних зразків для проведення молекулярно-генетичної експертизи [PERSON] , [PERSON] разом з [PERSON] . Також зазначено, що 03.01.2025 від [PERSON] надійшла заява про залишення судово-генетичної експертизи без виконання. 27.01.2025 ухвалою судді Охтирського міськрайонного суду Сумської області поновлено провадження у справі у зв`язку з надходженням повідомлення експерта про неможливість проведення експертизи, призначено судове засідання у справі з участю сторін. 03.03.2025 ухвалою Охтирського міськрайонного суду Сумської області продовжено строк підготовчого судового засідання, задоволено клопотання представника позивача, призначено у справі судову молекулярно-генетичну експертизу з метою з`ясування факту батьківства. Проведення експертизи доручено експертам Сумського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України (м. Суми, вул. Промислова,8). Оплату за проведення експертизи покладено на позивача [PERSON] . Зобов`язано сторони разом з малолітньою дитиною [PERSON] , [INFO] , прибути одночасно у визначений експертом час до експертної установи для відібрання зразків. Роз`яснено наслідки ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, передбачені ст. 109 ЦПК України. На час проведення експертизи провадження по справі зупинено. 09.01.2025 на адресу суду надійшло клопотання експерта від 31.03.2025 № СЕ-19/119-25/4960-БД про забезпечення явки [PERSON] та малолітньої дитини [PERSON] разом для відбору зразків букального епітелію до Сумського НДЕКЦ МВС (м.Суми, вул. Промислова,8) 29.04.2025 із 09:00 до 12:00 у присутності [PERSON] , або у інший день і час, попередньо узгодивши його з експертом. Також експертом зазначалося про необхідність повної оплати вартості проведення судової експертизи у тридцятиденний термін, надано розрахунковий рахунок. Зроблене застереження про направлення повідомлення щодо неможливості проведення судової експертизи у випадку не виконання клопотання експерта. Копію клопотання надіслано на електронну адресу представника позивача [PERSON] та відповідачки [PERSON] , зазначеною у позовній заяві, а також до електронного кабінету представника позивача 10.04.2025. Крім того копію клопотання експерта надіслано засобами поштового зв`язку на адресу позивача [PERSON] та відповідачки [PERSON] 20.05.2025 на електронну адресу суду надійшла заява представника відповідача адвоката Собини П.М. про визначення іншої дати для прибуття до експерта, у якій він повідомляє, що позивач не зміг з`явитися у визначену дату до експерта, тому просить визначити іншу дату прибуття для відбору біологічних зразків у період з вівторка по четвер. До заяви додано квитанцію про проведення позивачем [PERSON] 19.05.2025 оплати вартості молекулярно-генетичної експертизи. 22.05.2025 від судового експерта надійшло повідомлення від 14.05.2025 за №СЕ-19/119-25/4960-БД про неможливість проведення експертизи у зв`язку з нез`явленням 29.04.2025 для відбору порівняльних зразків для проведення молекулярно-генетичної експертизи [PERSON] , [PERSON] разом з [PERSON] , не надходженням від них станом на 14.05.2025 до експертної установи інформації для визначення іншої дати для відбору порівняльних зразків. 02.06.2025 ухвалою судді Охтирського міськрайонного суду Сумської області поновлено провадження у справі у зв`язку з надходженням повідомлення експерта про неможливість проведення експертизи. 14.07.2025ухвалою Охтирського міськрайонного суду Сумської області закрито підготовче провадження по справі, справу призначено до судового розгляду з викликом учасників справи. Позивач та його представник у судові засідання, що призначалися неодноразово, не з`являлися, про час і місце проведення судового засідання повідомлені у визначеному чинним цивільним процесуальним законодавством порядку, зокрема, шляхом направлення судових повісток за адресою, зазначеною позивачем, які повернулися до суду з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою» від 16.07.2025 та 29.07.2025, що у розумінні ч.8 ст.128 ЦПК є днем вручення судової повістки, заяв та клопотань про відкладення судового засідання від них не надходило. При цьому суд враховує, що інтереси позивача у суді представляє адвокат Собина П.М., який має зареєстрований електронний кабінет в підсистемі «Електронний суд» та якому на офіційну електронну пошту, зазначену ним у поданих процесуальних документах, у тому числі у позовній заяві, надсилалися судові повістки. Крім того, відповідно до положень ч.5 ст. 130 ЦПК України вручення судової повістки представникові учасника справи вважається врученням повістки і цій особі. 19.08.2025 на електронну пошту суду надійшла заява від представника позивача адвоката Собини П.М. про вирішення клопотання, поданого ним 20.05.2025 щодо визначення іншої дати для відбору біологічних зразків для проведення судової експертизи. Відповідачка в судове засідання не з`явилася, про час і місце проведення судового засідання повідомлена у визначеному чинним цивільним процесуальним законодавством порядку, шляхом направлення судової повістки за зареєстрованою адресою її місця проживання, що повернулася до суду з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою» від 29.07.2025, що у розумінні ч.8 ст.128 ЦПК є днем вручення судової повістки,заяв та клопотань про відкладення судового засідання від неї не надходило. В матеріалах справи мається заява відповідачки, подана 08.10.2024 про визнання позову та зменшення судових витрат, відповідно до яких остання визнала позовні вимоги в повному обсязі та зазначила, що дійсно [PERSON] не є біологічним батьком малолітнього [PERSON] , [INFO] . Відомості про батька були внесені на підставі ст. 133 СК України, оскільки дитина народилася у шлюбі з позивачем. Призначення експертизи у даній справі та встановлення факту, який нею не оспорюється, матиме для неї непосильний тягар у зв`язку з необхідністю сплати судових витрат на проведення експертизи, оскільки вона перебуває у відпустці по догляду за дитиною і не має заробітку. Також вона не має можливості з`явитися до експертної установи за браком коштів, воєнним станом, постійними тривогами, утримання новонародженої дитини, яка потребує постійного догляду. Просить прийняти визнання нею позовних вимог, стягнути з неї на користь позивача половину судового збору, а іншу частину судового збору повернути позивачу з державного бюджету, зменшити розмір судових витрат на правничу допомогу до 3000,00 грн. Представники третіх осіб в судове засідання не з`явилися, надали заяви про розгляд справи без їх участі. Відповідно до положень ч.4 ст. 270 ЦПК України неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, не перешкоджає розгляду справи. Суд, вивчивши матеріали справи, врахував позицію учасників справи, дослідивши письмові докази, вважає можливим ухвалити рішення у справі за наявними матеріалами, враховуючи наступне. Як встановлено судом, що 19.09.2023 [PERSON] та [PERSON] зареєстрували шлюб, після реєстрації шлюбу остання змінила прізвище на «[PERSON] », що підтверджується свідоцтвом про шлюб, виданим 19.09.2023 Гадяцьким відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Миргородському районі Полтавської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (а.с. 5). [INFO] в м. Суми Сумської області народився [PERSON] , про що 15.05.2024 Охтирським відділом державної реєстрації актів цивільного стану в Охтирському районі Сумської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції складено відповідний запис №105, матір`ю якого записана [PERSON] , а батьком [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про народження від 15.05.2024 (а.с. 5 зворот). Статтею 32\~Конституції України визначено, що ніхто не може зазнавати втручання в його особисте і сімейне життя, крім випадків, передбачених Конституцією України. Відповідно до ч. 3 ст. 51 Конституції України сім`я, дитинство, материнство і батьківство охороняються державою. Згідно зі ст. 52 Конституції України діти рівні у своїх правах незалежно від походження, а також від того, народжені вони у шлюбі чи поза ним. За приписами\~ч.ч.\~1-3\~ст.\~5\~СК України\~держава охороняє\~сім`ю,\~дитинство,\~материнство,\~батьківство,\~створює умови\~для зміцнення\~сім`ї. Держава створює людині умови для материнства та батьківства, забезпечує охорону прав матері та батька, матеріально і морально заохочує і підтримує материнство та батьківство. Держава забезпечує пріоритет сімейного виховання дитини. Положеннями ч.ч. 1, 8, 9 ст.\~7\~СК України передбачено,\~що сімейні\~відносини регулюютьсяцим Кодексом та іншими нормативно-правовими актами. Регулювання сімейних відносин має здійснюватися з максимально можливим урахуванням інтересів дитини, непрацездатних членів сім`ї. Сімейні відносини регулюються на засадах справедливості, добросовісності та розумності, відповідно до моральних засад суспільства. Згідно з вимогами ст.\~121\~СК України права та обов`язки матері, батька і дитини ґрунтуються на походженні дитини від них, засвідченому органом державної реєстрації актів цивільного стану в порядку, встановленому статтями 122 та 125 цього Кодексу. Відповідно до ч. 1 ст.\~122\~СК України дитина, яка зачата і (або) народжена у шлюбі, походить від подружжя. Походження дитини від подружжя визначається на підставі Свідоцтва про шлюб та документа закладу охорони здоров`я про народження дружиною дитини. Згідно зі ст. 133 СК України якщо дитина народилася у подружжя, дружина записується матір`ю, а чоловік батьком дитини. У частинах 1 та 3 ст. 136 СК України передбачено, що особа, яка записана батьком дитини відповідно до статей 122, 124, 126 і 127 цього Кодексу, має право оспорити своє батьківство, пред`явивши позов про виключення запису про нього як батька з актового запису про народження дитини. Оспорювання батьківства можливе лише після народження дитини і до досягнення нею повноліття. Відповідно до ч. 2 ст. 136 СК України у разі доведення відсутності кровного споріднення між особою, яка записана батьком, та дитиною суд постановляє рішення про виключення відомостей про особу як батька дитини з актового запису про її народження. Передумовою звернення до суду в таких справах є відсутність кровного споріднення між особою, записаною батьком, і дитиною. Питання щодо походження дитини суд вирішує на підставі будь-яких доказів про це. Висновки експертизи, у тому числі судово-генетичної, необхідно оцінювати з урахуванням норм ЦПК України, згідно з якими жоден доказ не має для суду наперед установленого значення, він оцінює докази в їх сукупності, а результати оцінки відображає в рішенні з наведенням мотивів їх прийняття чи відхилення. Підставою для виключення із актового запису про народження дитини відомостей про батька є будь-які відомості, що засвідчують походження дитини від певної особи, зібрані відповідно до Цивільного процесуального кодексу України. Підставою для категоричного висновку для вирішення вказаного спору в судовому порядку може бути висновок судово-генетичної або судово-імунологічної експертизи. Згідно із ч. 1 ст.\~103\~ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності. У постанові Верховного Суду від 16.05.2018 року у справі №591/6441/14-ц (провадження №61-6030св18) зазначено, що СК України не визначає будь-яких особливостей предмету доказування у даній категорії справ. Доказами у такій справі можуть бути будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, показань свідків, письмових або речових доказів, висновків експертів. Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ), рішення якого є джерелом права згідно із статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», зауважив, що на сьогодні ДНК-тест є єдиним науковим методом точного встановлення батьківства стосовно конкретної дитини; його доказова цінність суттєво переважає будь-який інший доказ, наданий сторонами, з метою підтвердити або спростувати факт оспорюваного батьківства (рішення ЄСПЛ у справі «Калачова проти росії» від 07 травня 2009 року, заява № 3451/05). Таким чином, висновок генетичної експертизи має важливе значення в процесі дослідження факту підтвердження або спростування батьківства. Проте його необхідно оцінювати з урахуванням положень частин другої, третьої статті 89 ЦПК України, згідно з якими жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Відповідно до статті 110\~ЦПК України висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими статтею 89 цього Кодексу. Відхилення судом висновку експерта повинно бути мотивоване в судовому рішенні. Крім того ЄСПЛ у справі «Міфсуд проти Мальти» (Mifsud v. Malta, заява №62257/15, рішення набуло статусу остаточного 29 квітня 2019 року) звертав увагу, що хоча найважливіше завдання статті 8\~Конвенції про\~захист прав\~людини і\~основоположних свобод (далі - Конвенція) це захист особи від довільних дій державних органів, можуть також існувати позитивні зобов`язання, пов`язані з ефективною «повагою» до приватного чи сімейного життя. Ці позитивні зобов`язання можуть передбачати вжиття заходів, спрямованих на забезпечення поваги до приватного життя, навіть у сфері міжособистісних стосунків людей (див. справу «Мікулич проти Хорватії» (Mikulic v. Croatia, № 53176/99) та справу «С. Х. та інші проти Австрії» (S.H. and Others v. Austria), № 57813/00). Окрім того, повага до приватного життя вимагає, щоб кожна людина мала змогу встановити подробиці свого особистого походження, а право особи на таку інформацію має важливе значення в контексті впливу на його чи її особистість, які визначають розвиток людини. Таке встановлення передбачає отримання інформації, необхідної для розкриття істини щодо важливих аспектів особистого походження, як-от особистість батьків (див., наприклад, справу «Келін та інші проти Румунії» (Calin and Others v. Romania), № 25057/11). Аналіз вищенаведених норм міжнародного та національного права дає підстави для висновку, що суд не може допускати свавільного втручання у право дитини на повагу до приватного життя шляхом безпідставних (довільних) змін відомостей про її батьків. Така правова позиція викладена у постанові Верховного Суду №285/874/20 від 10.01.2024. Як встановлено судом, малолітній [PERSON] народився [INFO] , коли сторони вже перебували у шлюбі, запис про батька органом реєстрації актів цивільного стану виконано у відповідності до ст. 133 СК України. У справі двічі ухвалами суду було задоволено клопотання сторони позивача та призначено судову молекулярно-генетичну експертизу, проведення якої доручено експертам Сумського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України. На вирішення експертизи поставлено наступне питання: «Чи є [PERSON] , [INFO] , біологічним батьком дитини [PERSON] , [INFO] ». Експертною установою двічі було призначено дату відбору зразків крові для проведення дослідження у приміщенні відділення Сумського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України, зокрема на 19.12.2024 та 29.04.2025, про що сторони були повідомлені. 16.01.2025 та 22.05.2025 від судового експерта надійшли повідомлення про неможливість проведення експертизи у зв`язку з нез`явленням у зазначені дати для відбору порівняльних зразків для проведення молекулярно-генетичної експертизи як малолітнього [PERSON] разом з відповідачкою [PERSON] , так і самого позивача [PERSON] . Відповідачкою були надані заяви, що вона не має змоги з`явитися до експертної установи через брак коштів, воєнний стан, постійні тривоги, утримання новонародженої дитини, яка потребує постійного догляду, а також у зв`язку з тим, що позовні вимоги нею визнаються. В свою чергу, позивач про причини своєї неявки експертну установу не повідомляв, як і не повідомляв про інші, більш зручні для нього дати проведення відібрання зразків для проведення експертного дослідження, про що експертом робилося застереження у поданих клопотаннях, оплату вартості проведення експертизи здійснив 19.05.2025 вже після складення експертом 14.05.2025 повідомлення про неможливість проведення експертизи. Отже фактично позивач [PERSON] відмовився від участі у проведенні молекулярно-генетичної експертизи для підтвердження або спростування його кровного споріднення із дитиною, інших належних та допустимих доказів на підтвердження відсутності кровного споріднення між ним і дитиною не надав, а відповідачка [PERSON] фактично пропонує суду ухвалити рішення про задоволення вимог щодо оспорювання батьківства,

Outcome: dismissed