Jurisdiction: civil
Date: 2025-08-14 00:00:00

Департамент економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради (надалі за текстом - позивач) звернувся до суду з позовом до [PERSON] (надалі за текстом - відповідач) про стягнення безпідставно збережених коштів пайової участі. В обґрунтування свого позову позивач зазначив, що 18.11.2020 Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) зареєстрував повідомлення про початок виконання будівельних робіт № КВ 051201118462 на земельній ділянці з кадастровим номером 8000000000:72:241:0012, яка розташована за адресою: [ADDRESS] . Об`єктом визначено будівництво житлового будинку. Відповідно до витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна, земельна ділянка з кадастровим номером 8000000000:72:241:0012 належить на праві власності відповідачу. Підставою для державної реєстрації права власності є договір купівлі-продажу, серія та номер: 2970, виданий 02.08.2018. Враховуючи те, що будівельні роботи житлового будинку розпочались у 2020 році, на відповідача було покладено обов`язок на підставі підпункту 3 пункту 2 «Прикінцевих та перехідних положень» Закону та абзацу 2 пункту 4.1, пункту 3.4 Порядку звернутись до Департаменту економіки та інвестицій із заявою про визначення розміру пайової участі щодо об`єкта будівництва протягом 10 робочих днів після 28.11.2020 року. Проте відповідач знехтував вимогами законодавства та не звернувся до позивача із заявою про визначення розміру пайової участі щодо об`єкта будівництва. Однак, відповідач не виконав покладені на нього обов`язки, а саме: протягом встановленого строку не звернувся до позивача із заявою про визначення розміру пайової участі та до прийняття об`єкта в експлуатацію не сплатила пайовий внесок. Так, законодавцем передбачено обов`язок відповідача сплатити пайовий внесок на створення соціальної та інженерно-транспортної інфраструктури міста Києва у розмірі 1 090 114,99 грн., однак відповідач умисно ухиляється від виконання цього обов`язку. У зв`язку з чим позивач просить суд стягнути з відповідача пайовий внесок на створення соціальної та інженерно-транспортної інфраструктури міста Києва у даному розмірі та стягнути судові витрати. Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 20 грудня 2024 року відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін. 04.02.2025 року від представника відповідача надійшов відзив, у якому зазначено, що позивачем використано при розрахунку обсягу пайової участі неналежний показний опосередкованої вартості, оскільки прийняття об`єкту в експлуатацію відбулось 29.11.2021 року, то розмір пайової участі повинен бути розрахований станом на момент введення в експлуатацію із використанням нормативу 16 982. За його твердженням розмір пайової участі повинен бути розрахований таким чином: площа об`єкту 2 100,90 кв.м. * норматив 16 982 * ставка 2 % = 713 549,68 грн. Однак позивачем застосовано норматив станом на дату розрахунку - 15.10.2024 року. Також зазначено, що позивачем невірно обраховано площу, а саме обрахунок повинен здійснюватись відповідно до житлової площі, а не загальної площі будинку, яка включає місця загального користування, допоміжні (підсобні) приміщення. Вважає, що до обрахування обсягу пайової участі повинна бути застосована пільга, оскільки згідно абз.4 пп.2 п. 2 Прикінцевих та перехідних положень Закону №132-ІХ пайова участь не сплачується у разі будівництва індивідуальних (садових) будинків, садових, дачних будинків загальною площею до 300 м.кв.. Також, позивачем разом з відзивом подано клопотання про проведення будівельно-технічної експертизи. 19.02.2025 року від позивача надійшло клопотання про збільшення позовних вимог. 19.02.2025 року від представника позивача надійшла відповідь на відзив, у якій зазначено, що підстав для застосування пільг немає, також зазначила, що з моменту введення об`єкта будівництва в експлуатацію без сплати коштів пайової участі, права та інтереси територіальної громади міста Києва та Департаменту вважаються порушеними. 26.02.2025 року представником відповідача подані заперечення на заяву про зміну предмету позову та збільшення розміру позовних вимог, у якій просив відмовити у задоволенні заяви про збільшення розміру позовних вимог. 03.03.2025 року від представника позивача надійшли заперечення проти клопотання про призначення експертизи. Ухвалою суду від 12.03.2025 року відмовлено у прийнятті заяви представника позивача, про зміну предмету позову у цивільній справі за позовом Департаменту економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) до [PERSON] про стягнення безпідставно набутих коштів, та повернуто її заявнику. 26.05.2025 року представник відповідача подав клопотання про залишення клопотання про призначення експертизи без розгляду. Ухвалою суду від 27.05.2025 року прийнято до розгляду заяву представника позивача про зменшення розміру позовних вимог у цивільній справі за позовом Департаменту економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) до [PERSON] про стягнення безпідставно набутих коштів. Вирішено здійснювати подальший розгляд справи з урахуванням зменшених позовних вимог. Зобов`язано Головне управління Державної казначейської служби України в місті Києві повернути Департаменту економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) надміру сплачений судовий збір за платіжною інструкцією № 725 від 18.11.2024 року у розмірі 4 860 (чотири тисячі вісімсот шістдесят) гривень 80 копійок. Ухвалою суду від 27.05.2025 року закрито підготовче провадження у справі за позовом Департаменту економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) до [PERSON] про стягнення безпідставно набутих коштів, призначено справу до розгляду по суті. В судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримала в повному обсязі та просила суд їх задовольнити, з підстав викладених у позові. Представник відповідача в судовому засіданні заперечував проти задоволення позовних вимог, просив суд відмовити у задоволенні позову в повному обсязі. Заслухавши пояснення представників позивача та відповідача, дослідивши матеріали справи у їх сукупності, всебічно та повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають істотне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до висновку про те, що позовні вимоги підлягають задоволенню. Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом, 18.11.2020 року Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) зареєстрував повідомлення про початок виконання будівельних робіт № КВ 051201118462 на земельній ділянці з кадастровим номером 8000000000:72:241:0012. Відповідно до повідомлення про початок будівництва, об`єктом є будівництво житлового будинку. Відповідно до абзацу 1 та 2 пункту 5 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 № 466, будівельні роботи можуть виконуватися замовником після отримання документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, або договору суперфіцію та подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) та об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта. Пунктом 2 Порядку № 466 передбачено, що будівельні роботи - роботи з нового будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту. Таким чином, відповідач розпочав будівництво житлового будинку у листопаді 2020 року на земельній ділянці з кадастровим номером 8000000000:72:241:0012. Відповідно до витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна № 358043894, земельна ділянка з кадастровим номером 8000000000:72:241:0012 належить на праві власності відповідачу. Абзацом 2 пункту 4.1 Порядку зазначено, що замовник зобов`язаний протягом 10 робочих днів після початку будівництва/реконструкції об`єкта звернутися до Департаменту економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) із заявою про визначення розміру пайової участі щодо об`єкта будівництва/реконструкції. Департамент протягом 15 робочих днів з дня отримання документів надає замовнику будівництва розрахунок пайової участі щодо об`єкта будівництва. Відповідно до підпункту 3 пункту 2 «Прикінцевих та перехідних положень» Закону замовник будівництва зобов`язаний протягом 10 робочих днів після початку будівництва об`єкта звернутися до відповідного органу місцевого самоврядування із заявою про визначення розміру пайової участі щодо об`єкта будівництва, до якої додаються документи, які підтверджують вартість будівництва об`єкта. Орган місцевого самоврядування протягом 15 робочих днів з дня отримання зазначених документів надає замовнику будівництва розрахунок пайової участі щодо об`єкта будівництва. Згідно з абзацом 2 пункту 2 розділу ІІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону протягом 2020 року замовники будівництва на земельній ділянці у населеному пункті перераховують до відповідного місцевого бюджету кошти для створення і розвитку інфраструктури населеного пункту у розмірі та порядку, передбаченому Законом. Верховний Суд у постанові від 13.12.2022 у справі № 910/21307/21 зазначає, що передбачений «Прикінцевими та перехідними положеннями» Закону порядок пайової участі замовника будівництва було впроваджено законодавцем для: 1) об`єктів будівництва, зведення яких розпочато у попередні роки, однак які станом на 01.01.2020 не були введені в експлуатацію, а договори про сплату пайової участі між замовниками та органами місцевого самоврядування до 01.01.2020 не були укладені; 2) об`єктів, будівництво яких розпочате у 2020 році. Тож у вказаних двох випадках, враховуючи вимоги підпунктів 3, 4 абзацу другого пункту 2 Розділу ІІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону, замовник будівництва зобов`язаний протягом 10 робочих днів після початку будівництва об`єкта звернутися до відповідного органу місцевого самоврядування із заявою про визначення розміру пайової участі щодо об`єкта будівництва, а також сплатити пайову участь грошовими коштами до прийняття цього об`єкта в експлуатацію. Системний аналіз зазначених норм та обставин дає підстави для висновку, що обов`язок замовника будівництва щодо звернення у 2020 році до відповідного органу місцевого самоврядування із заявою про визначення розміру пайової участі щодо об`єкта будівництва виникає: для об`єктів, будівництво яких розпочато у попередні роки, якщо станом на 01.01.2020 вони не введені в експлуатацію і договори про сплату пайової участі не були укладені, протягом 10 робочих днів після 01.01.2020; для об`єктів, будівництво яких розпочате у 2020 році, - протягом 10 робочих днів після початку такого будівництва. Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 20.07.2022 у справі № 910/9548/21. Відповідно до пункту 5 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 № 466 будівельні роботи можуть виконуватися замовником після отримання документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, або договору суперфіцію та подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) та об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта. Пунктом 2 Порядку № 466 передбачено, що будівельні роботи - роботи з нового будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту. Відповідно до пункту 3.4. Порядку Департамент економіки та інвестицій є єдиним органом, уповноваженим здійснювати розрахунок пайової участі та укладання, зміну та розірвання договорів про пайову участь. Враховуючи те, що будівельні роботи садового будинку розпочались у 2020 році, на відповідача було покладено обов`язок на підставі підпункту 3 пункту 2 «Прикінцевих та перехідних положень» Закону та абзацу 2 пункту 4.1, пункту 3.4 Порядку звернутись до Департаменту економіки та інвестицій із заявою про визначення розміру пайової участі щодо об`єкта будівництва протягом 10 робочих днів після 18 листопада 2020 року. Отже, обов`язок відповідача звернутись до Департаменту економіки та інвестицій протягом 10 робочих днів після початку будівництва із заявою про визначення розміру пайової участі щодо об`єкта будівництва та обов`язок сплатити пайовий внесок до дати реєстрації декларації про готовність до експлуатації об`єкта передбачений Законом та Порядком. 29.12.2021 Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради зареєстрував декларацію про готовність до експлуатації об`єкта № КВ 051201118462, який розташований на земельній ділянці з кадастровим номером 8000000000:72:241:0012. Статус декларативного документу в Єдиній державній електронній системі у сфері будівництва визначений як «діючий». Відповідно до витягів з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна № 358043894 відповідач зареєстрував право власності на житловий будинок, загальною площею 2 100,90 кв. м, що розташований на земельній ділянці з кадастровим номером 8000000000:72:241:0012. Документами, поданими для державної реєстрації є, зокрема, декларація про готовність об`єкта до експлуатації, витяг з реєстру будівельної діяльності Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва. Відповідно до частини 1 статті 509 ЦК України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від вчинення певної дії (негативне зобов`язання), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом (стаття 525 ЦК України). Верховний Суд у постанові від 17.03.2021 у справі № 916/1740/18 зазначив, що невиконання особою положень законодавства не повинно призводити до настання бажаного для неї внаслідок такого невиконання результату у вигляді звільнення від платежу та надавати майнові переваги порівняно із законослухняною особою. Аналогічна позиція викладені у постановах Верховного Суду від 16.10.2020 у справі № 922/3693/18 та від 30.07.2020 у справі № 909/1135/19. Відповідно до письмових матеріалів справи, відповідачу 11 червня 2021 року була направлена претензія щодо отримання розрахунку та укладення договору пайової участі у розвитку інфраструктури м. Києва, однак вказана претензія залишена без відповіді. На дату прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом зазначеного об`єкта, а саме, житлового будинку площею 2 100,90 кв.м., відповідач не уклав договору про пайову участь у розвитку інфраструктури міста Києва. Відповідно до ч.2 ст. 40 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності», яка була чинна на момент виникнення спірних правовідносин, замовник будівництва, який має намір щодо забудови земельної ділянки у відповідному населеному пункті, зобов`язаний взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті. Пайова участь у розвитку інфраструктури населеного пункту відповідно до ч. 3 ст. ст. 40 цього ж Закону полягає у перерахуванні замовником до прийняття об`єкта будівництва в експлуатацію до відповідного місцевого бюджету коштів для створення і розвитку зазначеної інфраструктури. Величина пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту визначається у договорі, укладеному з органом місцевого самоврядування (відповідно до встановленого органом місцевого самоврядування розміру пайової участі у розвитку інфраструктури), з урахуванням загальної кошторисної вартості будівництва об`єкта, визначеної згідно з будівельними нормами, державними стандартами і правилами. Договір про пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту укладається не пізніше ніж через 15 робочих днів з дня реєстрації звернення замовника про його укладення, але до прийняття об`єкта будівництва в експлуатацію (ч. 5 ст. 40 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності», чинної на момент виникнення спірних правовідносин). Відповідно до ч.9 ст. 40 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності», яка була чинною на момент виникнення спірних правовідносин, істотними умовами договору є: розмір пайової участі; строк (графік) сплати пайової участі; відповідальність сторін. Невід`ємною частиною договору є розрахунок величини пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту. Кошти пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту сплачуються в повному обсязі до прийняття об`єкта будівництва в експлуатацію єдиним платежем або частинами за графіком, що визначається договором. З 01.01.2020 набули чинності норми Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо стимулювання інвестиційної діяльності в Україні» №132-IX від 20.09.2019 (далі - Закон № 132-IX) (пункти 10-13), якими виключено статтю 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», яка встановлювала обов`язок про укладення договору. Пунктом 2 розділу ІІ «;Прикінцеві та перехідні положення» Закону «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо стимулювання інвестиційної діяльності в Україні» № 132-IX від 20.09.2019 встановлено, що протягом 2020 року замовники будівництва на земельній ділянці у населеному пункті перераховують до відповідного місцевого бюджету кошти для створення і розвитку інфраструктури населеного пункту. Згідно з підпунктом 3 пунктом 2 розділу ІІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону № 132-IX, замовник будівництва протягом 10 робочих днів після початку будівництва об`єкта звернутися до відповідного органу місцевого самоврядування із заявою про визначення розміру пайової участі щодо об`єкта будівництва, до якої додаються документи, які підтверджують вартість будівництва об`єкта. Таким чином, починаючи з 01.01.2020 передбачений до цього статтею 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» обов`язок замовників забудови земельної ділянки у населеному пункті щодо необхідності укладенні договору про пайову участь перестав існувати. Визначений Порядком обов`язок замовника будівництва сплати пайової участі у створенні і розвитку інфраструктури міста Києва узгоджується з імперативними приписами пункту 2 розділу II «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України № 132-IX, якими установлено, що протягом 2020 року замовники будівництва на земельній ділянці у населеному пункті перераховують до відповідного місцевого бюджету кошти для створення і розвитку інфраструктури населеного пункту у визначеному Законом України № 132-IX розмірі та порядку. Передбачений «Прикінцевими та перехідними положеннями» Закону № 132-IX порядок пайової участі замовника будівництва було впроваджено законодавцем для: - об`єктів будівництва, зведення яких розпочато у попередні роки, однак які станом на 01.01.2020 не були введені в експлуатацію, а договори про сплату пайової участі між замовниками та органами місцевого самоврядування до 01.01.2020 не були укладені; - об`єктів, будівництво яких розпочате у 2020 році. Аналіз зазначених норм та обставин дає підстави для висновку, що обов`язок замовника будівництва щодо звернення у 2020 році до відповідного органу місцевого самоврядування із заявою про визначення розміру пайової участі щодо об`єкта будівництва виникає: - для об`єктів, будівництво яких розпочато у попередні роки, якщо станом на 01.01.2020 вони не введені в експлуатацію і договори про сплату пайової участі не були укладені, - протягом 10 робочих днів після 01.01.2020; - для об`єктів, будівництво яких розпочате у 2020 році, - протягом 10 робочих днів після початку такого будівництва. Наведене свідчить про те, що норми абзацу першого та другого пункту 2 Розділу ІІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону № 132-IX не перебувають у взаємозв`язку та не є взаємодоповнюючими. Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 20.07.2022 у справі № 910/9548/21, від 13.12.2022 у справі № 910/21307/21 та постанові Великої Палати Верховного Суду від 14.12.2021 у справі № 643/21744/19. Частиною 1 статті 516 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Абзацом 2 пункту 4.3. Порядку передбачено, що прийняття об`єкта будівництва в експлуатацію без сплати пайової участі в повному обсязі не звільняє замовника від обов`язку її сплати. Таким чином, враховуючи те, що 29.11.2020 року Департаментом з питань державного архітектурно - будівельного контролю м. Києва виконавчого органу Київської міської ради зареєстровано декларацію про готовність до експлуатації об`єкта будівництва, проте на дату прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом зазначеного об`єкта відповідач не уклав договір про пайову участь у розвитку інфраструктури міста Києва, суд приходить до висновку, що у позивача виникає право вимагати стягнення коштів на підставі статті 1212 ЦК України. Зазначене узгоджується із правовим висновком Великої Палати Верховного Суду викладений у постанові від 14.12.2021 року № 643/21744/19, провадження № 14-175цс21. Щодо визначення розміру пайового внеску, який підлягає стягненню, суд виходить із наступного. Підпунктом 4 абзацу 2 пункту 2 «Прикінцевих та перехідних положень» Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо стимулювання інвестиційної діяльності в Україні» від 20.09.2019 № 132-IX (далі Закон) передбачено, що пайова участь сплачується виключно грошовими коштами прийняття відповідного об`єкта будівництва в експлуатацію. З матеріалів справи вбачається, що на момент звернення до суду Департамент проводив розрахунок розміру пайової участі

Outcome: approved