Jurisdiction: civil
Date: 2025-08-13 00:00:00

До Приморського районного суду м. Одеси надійшли матеріали цивільної справи за позовною заявою [PERSON] , поданої в інтересах позивача представником адвокатом Сластніковою Г.О., до [PERSON] про розірвання шлюбу, у якій просить суд розірвати шлюб, укладений 20.07.2022 між позивачем та відповідачем, та зареєстрований 20.07.2022 Відділом державної реєстрації актів цивільного стану у м. Ужгороді Південно-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Івано-Франківськ); стягнути з відповідача на користь позивача суму судового збору. Позовні вимоги про розірвання шлюбу обґрунтовані тим, що подружжя не проживають однією сім`єю, не ведуть спільного господарства, не підтримують сімейні відносини. Подальше спільне життя із збереженням шлюбу суперечитиме інтересам подружжя. Позивач заперечує проти надання подружжю строку для примирення. У прохальній частині позовної заяви адвокат Сластнікова Г.О., діючи в інтересах позивача, просила суд не надавати строку на примирення. Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями справа передана на розгляд судді Чорнуcі Ю.В. Ухвалою суду від 24.02.2025 позовну заяву [PERSON] до [PERSON] про розірвання шлюбу залишено без руху та встановлено позивачу строк для усунення недоліків - десять днів з дня отримання копії ухвали суду про залишення заяви без руху. Ухвалою суду від 04.03.2025 відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін та призначенням судового засідання на 22.04.2025. Сторони у судове засідання 22.04.2025 не з`явились. Позивач належним чином повідомлялась про дату, час та місце розгляду справи судом. 22.04.2025 на адресу суду через підсистему «Електронний суд» ЄСІТС від представника позивача адвоката Сластнікової Г.О. надійшла заява про проведення судового засідання без участі сторони позивача, у якій зазначено про підтримання позовних вимог в повному обсязі. Крім того, у прохальній частині заяви представник позивача адвокат Сластнікова Г.О. просила час на примирення не надавати. Відповідач повідомлявся про дату, час та місце розгляду справи судом, про причини неявки суду не повідомив, клопотання та заяви не подавав. Розгляд справи відкладено на 19.06.2025. 17.06.2025 на електронну пошту надійшла заява від особи, яка не містить електронного цифрового підпису, про відсутність заперечень проти задоволення позову. Оскільки суд позбавлений можливості ідентифікувати особу, яка подала заяву, заява не приймається судом до уваги. 19.06.2025 на адресу суду від представника позивача адвоката Сластнікової Г.О. надійшла заява про проведення судового засідання, призначеного до розгляду на 19.06.2025 без фіксації, підтримання позовних вимог та заперечення щодо надання часу на примирення. Сторони у судове засідання 19.06.2025 не з`явились. Розгляд справи відкладено на 05.08.2025. 24.06.2025 на адресу суду від відповідача надійшла заява, у якій зазначив про відсутність заперечень проти задоволення позову, та просив суд розірвати шлюб з позивачем. Сторони у судове засідання 05.08.2025 не з`явились, повідомлялись про дату, час та місце розгляду справи, причини неявки суду не повідомили, клопотання та заяви не подавали. Верховний Суд у постанові від 01.10.2020 у справі № 361/8331/18 (провадження № 61-22682св19) зазначив про те, що у разі, коли наявних у справі матеріалів достатньо для розгляду справи та ухвалення законного і обґрунтованого рішення, не відкладаючи розгляду справи, він може вирішити спір по суті. Основною умовою відкладення розгляду справи є не відсутність у судовому засіданні представників сторін, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні. Отже, неявка учасника судового процесу у судове засідання, за умови належного повідомлення сторони про час і місце розгляду справи, не є підставою для скасування судового рішення, ухваленого за відсутності представника сторони спору. Оскільки судом вжито всіх заходів для забезпечення належного сповіщення відповідача про судовий розгляд, однак відповідач до суду не з`являвся, про причини неявки до суду не повідомляв, не подав відзив, однак надав до суду заяву про відсутність заперечень проти задоволення позову та просив суд розірвати шлюб з позивачем, з метою недопущення затягування розгляду справи, суд дійшов висновку про необхідність розглядати справу по суті за відсутності сторін у справі, повідомлених про дату, час та місце розгляду справи судом. У зв`язку з неявкою у судове засідання сторін, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, згідно з ч. 2 ст. 247 ЦПК України, не здійснювалось. На підставі ч. 1 ст. 244 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) 05.08.2025 суд перейшов до стадії ухвалення судового рішення та відклав проголошення судового рішення до 14.08.2025. Повно та всебічно дослідивши обставини справи, надавши оцінку доказам, наявним у справі, суд дійшов наступних висновків. Суд встановив, що [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] , зареєстрували шлюб 20.07.2022, про що 20.07.2022 складено відповідний актовий запис № 907. Шлюб зареєстрований Відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Ужгороді Південно-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Івано-Франківськ). Зі свідоцтва про шлюб серії [NUMBER] від 20.07.2022, виданого Відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Ужгороді Південно-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Івано-Франківськ) вбачається, що прізвище після державної реєстрації шлюбу: чоловіка - [PERSON] ; дружини - [PERSON] (а.с. 25). Згідно з наявною у матеріалах справи копією свідоцтва про народження серії [NUMBER] , виданого 13.06.2023 Суворовським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Одесі Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса), у подружжя від шлюбу народилась дитина [PERSON] , [INFO] , про що 13.06.2023 складено відповідний актовий запис за № 894, місце державної реєстрації народження: Суворовський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у місті Одесі Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) (а.с. 11). Позивач [PERSON] виявила бажання розірвати шлюб з відповідачем [PERSON] . Від відповідача надійшла заява, у якій він зазначив про відсутність заперечень проти задоволення позову, із вимогою про надання строку на примирення до суду не звертався. Згідно зі ст. 55 Конституції України права і свободи людини і громадянина захищаються судом. Кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань. Статтею 2 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» визначено, що суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України. Згідно з вимогами ч. ч. 1, 2 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі. Відповідно до вимог ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором (ч. 1 ст. 5 ЦПК України). Згідно з ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях (ч. 6 ст. 81 ЦПК України). Відповідно до\~ч.\~1\~ст.\~263\~ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Згідно зі ст. 16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10.12.1948, чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім`ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання. Шлюб може укладатися тільки при вільній і повній згоді сторін, що одружуються. Сім`я є природним і основним осередком суспільства і має право на захист з боку суспільства та держави. Жоден шлюб не може бути укладений без вільної і цілковитої згоди тих, що одружуються, відповідно до ч. 3 ст. 23 Міжнародного пакту про громадянські і політичні права. Відповідно до ст. 51 Конституції України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка. Кожен із подружжя має рівні права і обов`язки у шлюбі та сім`ї. Приписами ч. 1 ст. 21 Сімейного кодексу України (далі - СК України) визначено, що шлюбом є сімейний союз жінки та чоловіка, зареєстрований у органі державної реєстрації актів цивільного стану. Шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається (ч. 1 ст. 24 СК України). Дружина та чоловік мають право вживати заходів, які не заборонені законом і не суперечать моральним засадам суспільства, щодо підтримання шлюбних відносин. Кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження, в тому числі примушування до статевого зв`язку за допомогою фізичного або психічного насильства, є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканність і може мати наслідки, встановлені законом (ч. ч. 2-4 ст. 56 СК України). Згідно з ч. 3 ст. 105 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до статті 110 цього Кодексу. Згідно з ч. 1 ст. 110 СК України позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя. Відповідно до ст. 112 СК України суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини, дитини з інвалідністю та інші обставини життя подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. Особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище (ч. 1 ст. 113 СК України). Вимоги щодо відновлення свого дошлюбного прізвища позивач не заявляла. Збереження шлюбу можливе на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, взаємодопомоги та підтримки, тобто на тому, що є моральною основою шлюбу, проте, як встановив суд, позивач не має наміру зберігати шлюб з відповідачем. Відповідач не звертався до суду із вимогами про надання часу на примирення та не подав відзив. Відповідач подав до суду заяву, у якій зазначив про відсутність заперечень проти задоволення позову та просив суд розірвати шлюб. Суд вважає, що бажання й право кожного із подружжя на розірвання шлюбу не може бути порушено. З огляду\~на викладене,\~наявні підстави\~для задоволення\~позовної заяви\~ [PERSON] до [PERSON] про розірвання шлюбу,\~зареєстрованого 20.07.2022 Відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Ужгороді Південно-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Івано-Франківськ), про що 20.07.2022 складено відповідний актовий запис № 907. У разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу (ч.2 ст. 114 СК України). Згідно з ч.1 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. До матеріалів справи долучено копію квитанції про сплату позивачем суми судового збору у розмірі 968,96 гривень. Суд встановив при відкритті провадження у справі факт зарахування суми судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України у розмірі 968,96 гривень. Оскільки позовну вимогу [PERSON] до [PERSON] про розірвання шлюбу задоволено, з відповідача на користь позивача підлягає стягненню сума сплаченого судового збору у розмірі 968,96 гривень.

Outcome: approved