Jurisdiction: civil
Date: 2025-08-07 00:00:00

25\~квітня 2025\~року з\~Ямпільського районного\~суду Вінницької\~області до\~Піщанського районного\~суду Вінницької\~області на\~підставі ухвали\~про передачу\~справи за\~підсудністю надійшла\~позовна заява\~ [PERSON] до Піщанської селищної ради про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини, в якій позивач просить суд визначити [PERSON] , [INFO] , паспорт серія [NUMBER] виданий Ямпільським РВ УМВС України у Вінницькій області 22.11.1999 року ІПН [NUMBER] , додатковий строк для подачі до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, після смерті матері [PERSON] , яка померла [INFO] свідоцтво про смерть серія [NUMBER] від 24.11.2014 року, терміном у два місяці, який починається з дня набранням рішенням суду законної сили. В обґрунтування позовних вимог зазначає, що [INFO] померла [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серія [NUMBER] . Померла є матір`ю [PERSON] . На момент смерті Померла фактично проживала за адресою: [ADDRESS] , де і померла, що підтверджується свідоцтвом про смерть, при цьому, на момент смерті померла була офіційно зареєстрована: [ADDRESS] . Після смерті матері Позивача залишилася земельна ділянка площею 3,0294 га., кадастровий номер 0523283400:01:002:0124 на території Чорноминської сільської ради Тульчинського (Піщанського) району Вінницької області. Позивач являється спадкоємцем першої черги за законом на спадкове майно, яке залишилося після смерті матері. 29.04.2015 року позивач звернулася до Ямпільської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після смерті матері. При цьому, в шапці заяви зазначено до Піщанської державної нотаріальної контори, а підпис та особу заявника завірено державним нотаріусом Ямпільської державної нотаріальної контори. Інші спадкоємці з заявами про прийняття спадщини не зверталися, спадщина після смерті [PERSON] , не відкривалася. Згідно ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини; якщо виникнення у особи права на спадщину залежить від неприйняття спадщини або відмови в його прийнятті іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється в три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття. Підписавши зазначену заяву та звернувши увагу на той факт, що заява зареєстрована у реєстрі за №599 позивач вважала, що вона виконала вимоги ст. 1270 ЦК України та звернулася з заявою про прийняття спадщини в строки передбаченні Законом і будь-які інші дії вона вчиняти не повинна. Разом з тим, звернувшись в 2024 році до Ямпільської державної нотаріальної контори з метою отримання свідоцтва про право на спадщину позивача було повідомлено, що спадкова справа після смерті померлої не заводилася, для отримання свідоцтва про право на спадщину їй необхідно звернутися до Піщанської державної нотаріальної контори. В свою чергу у Піщанській державній нотаріальній конторі позивача було повідомлено, що спадкова справа після смерті померлої не заводилася і їй для отримання свідоцтва про право на спадщину після смерті матері необхідно звернутися до Ямпільської державної нотаріальної контори. При цьому, як в Ямпільській державній нотаріальній конторі так і в Піщанській державній нотаріальній конторі позивача було повідомлено, що інші спадкоємці з заявами про відкриття спадщини не зверталися, спадщина після смерті [PERSON] , не відкривалася, позивачем пропущено строк для подачі до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини тому, для отримання свідоцтва про спадщину необхідно в судовому порядку поновити строк для подачі заяви про прийняття спадщини, надати будь-які письмові відповіді, відмови, листи, тощо, з зазначеного питання як в Ямпільській так і в Піщанській державній нотаріальній конторі відмовилися вказуючи одне на одного, що це є обов`язок іншого. Звернувшись, 29.04.2015 року (в строки встановлені Законом для прийняття спадщини), до Ямпільської державної нотаріальної контори та підписавши заяву про прийняття спадщини на якій була відмітка зареєстровано в реєстрі за № 599, Позивач була впевнена, що вимоги ст. 1270 ЦК України нею виконано і зазначену заяву внесено до реєстру та відкрито спадкову справу після смерті матері, саме тому Позивач не вчиняла інших дій щодо прийняття спадщини та в результаті пропустила строк для прийняття спадщини. Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 25 квітня 2025 року дану позовну заяву було передано для розгляду судді Нестеруку В.В. Ухвалою суду від 28 квітня 2025 року було прийнято до\~розгляду та\~відкрито провадження\~в цивільній\~справі за\~позовом [PERSON] до Піщанської селищної ради про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини, розгляд справи вирішено провести в порядку загального позовного провадження, розпочато підготовче провадження, проведення підготовчого засідання призначено на 11 год. 00 хв. 27 травня 2025 року. Ухвалою суду від 27 травня 2025 року було задоволено клопотання представника\~позивача [PERSON] \~-\~адвоката Каленяка\~Е.А.\~про витребування\~доказів,\~в підготовчому\~засіданні в\~ даній\~ цивільній\~справі \~було оголошено\~ перерву\~до 09\~години 30\~хвилин \~17\~червня 2025\~ року,\~витребувано удержавного нотаріуса Піщанської державної нотаріальної контори Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) Шигиди І.В. належним чином засвідчену копію спадкової справи заведеної після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] в м. Ямпіль Ямпільського району Вінницької області, та Витяг (інформаційну довідку) зі Спадкового реєстру про наявність (відсутність) посвідченого заповіту, спадкового договору, заведеної спадкової справи та виданого свідоцтва про право на спадщину після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] в м. Ямпіль Ямпільського району Вінницької області. 12 червня 2025 року на адресу суду від державного нотаріуса Піщанської державної нотаріальної контори Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) Шигиди І.В. надійшли інформаційні довідки зі спадкового реєстру щодо померлої [INFO] [PERSON] . Ухвалою суду\~від 17\~червня 2025\~року було\~закрито підготовче провадження по даній цивільній справі та призначено справу до судового розгляду по суті, судове засідання для розгляду справи по суті призначено на 13 годину 30 хвилин 14 липня 2025 року. 14 липня 2025 року у зв`язку з неявкою усіх сторін по справі судове засідання було відкладено на 11 годину 00 хвилин 08 серпня 2025 року. Позивач\~ [PERSON] та її представник адвокат Каленяк Е.А. в судове засідання 08 серпня 2025 року не з`явилися, проте від представника позивача на адресу суду надійшла заява про розгляд справи без їхньої з позивачем участі та про підтримання позовних вимог. Відповідач Піщанська селищна рада Вінницької області в підготовче засідання 08 серпня 2025 року, повноважного представника не направив, проте на адресу суду від селищного голови Крижанівського О.І. надійшла заява про розгляд справи без участі, в якій він просить суд розглянути справу без участі представника відповідача на підставі наявних письмових матеріалів, на розсуд суду. Відповідно до ч. 2 ст. 211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. У зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, відповідно до ч.2 ст. 247 ЦПК України, не здійснювалося. Суд, дослідивши матеріали даної цивільної справи, вивчивши правові норми, що регулюють дані правовідносини, приходить до висновку, що позовні вимоги слід задовольнити повністю з наступних підстав. Судом встановлено, що [INFO] в м. Ямпіль Ямпільського району Вінницької області померла, [PERSON] , що підвтерджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданим 24.11.2014 року відділом державної реєстрації актів цивільного стану по Могилів-Подільському районі реєстраційної служби Могилів-Подільського міськрайонного управління юстиції у Вінницькій області (а.с.12) Відповідно до копії державного акту на право власності на земельну ділянку серії ЯГ № 480828, виданого Піщанською районною державною адміністрацією 15 лютого 2008 року, [PERSON] на підставі родпорядження Піщанської районної державної адміністрації від 24 листопада 2006 року № 331 є власником земельної ділянки площею 3,0294 га у межах згідно з планом на території Чорноминської сільської ради Піщанського району Вінницької області для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, кадастрвоий номер 0523283400:01:002:0124 (а.с.13-14) Як вбачається з копії свідоцтва про народження [PERSON] серії [NUMBER] , виданного повторно 18 грудня 2020 року Ямпільським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький) та копії свідоцтва про розірвання шлюбу між [PERSON] та [PERSON] , серії [NUMBER] , виданного 17 червня 2005 року Відділом реєстрації актів цивільного стану Ямпільського районного управління юстиції Вінницької області, позивач [PERSON] являється дочкою [PERSON] , яка померла [INFO] (а.с.10,11) З копії виписки із погосподасрької книги № 2 Конівської сільської ради за період 2011-2015 р.р., особовий рахунок № [NUMBER] по [ADDRESS] , встановлено, що головою двору була [PERSON] , [INFO] (а.с.18) Також судом встановлено, що 29 квітня 2015 року, державним нотаріусом Ямпільської державної нотаріальної контори Вінницької області було засвідчено справжність підпису [PERSON] в заяві, яка зареєстрована в реєстрі за № 599, і яка адресована Піщанській державній нотаріальній конторі, в якій [PERSON] , зазначаючи про те, що [INFO] померла її мати [PERSON] , яка на день смерті була зареєстрована в с. Рибки Піщанського району Вінницької області, вказує, що спадкове майно, яке залишилося після смерті матері, вона приймає в повному обсязі, а також повідомляє про наявність інших, крім неї спадкоємців за законом дочки померлої [PERSON] , яка проживає в с. Конєва Могилів-Подільського району Вінницької області та сина померлої [PERSON] , проживаючого в м. Котовськ Одеської області (а.с.15) Відповідно Інформаційної довідки зі спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) № 81489765 від 11 червня 2025 року, наданої державним нотаріусом Піщанської державної нотаріальної контори Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький) Шигидою І.В., спадкова справа до майна померлої [INFO] [PERSON] не заводилася (а.с.61) Згідно з частинами першою, другою\~статті 1220 ЦК України\~спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою. У статті 1223\~ЦК України зазначено, що право на спадкування мають особи, визначені у заповіті.\~\~У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені устаттях 1261-1265цього Кодексу. Відповідно до частини першої статті\~1269, частини першої статті\~1270 ЦК України\~спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно з положеннями\~статті 1272 ЦК України\~якщо спадкоємець протягом строку, встановленого\~статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно дочастини третьої статті 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Правила частини третьої 1272\~ЦК України\~про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строкуна подання такої заяви. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: тривала хвороба спадкоємців; велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які пов`язані, зокрема, з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є ті, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Оцінка поважності причин пропуску строку прийняття спадщини повинна, у першу чергу, стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди дляприйняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду. Подібні висновки викладені у постановах Верховного Суду України від 04 листопада 2015 року у справі №6-1486цс15, від 23 серпня 2017 року у справі №6-1320цс17, у постановах Верховного Суду від 26 червня 2019 року у справі №565/1145/17, від 17 жовтня 2019 року у справі №766/14595/16, від 30 січня 2020 року у справі №487/2375/18, від 31 січня 2020 року у справі №450/1383/18, від 17 серпня 2023 року у справі №626/274/22. Однак, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного\~статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи. Відповідно до статей\~12,\~81 ЦПК України\~кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів) (стаття 89 ЦПК України). У постанові Великої Палати Верховного Суду від 18 березня 2020 року у справі № 129/1033/13-ц (провадження № 14-400цс19) зроблено висновок про те, що принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи та покладає тягар доказування на сторони. Водночас цей принцип не створює для суду обов`язок вважати доведеною та встановленою обставину, про яку стверджує сторона. Таку обставину потрібно доказувати так, аби реалізувати стандарт більшої переконливості, за яким висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається вірогіднішим, ніж протилежний. Тож певна обставина не може вважатися доведеною, допоки інша сторона її не спростує (концепція негативного доказу), оскільки за такого підходу принцип змагальності втрачає сенс. Обов`язком суду при розгляді справи є дотримання вимог щодо всебічності, повноти й об`єктивності з`ясування обставин справи та оцінки доказів. Усебічність та повнота розгляду передбачає з`ясування всіх юридично значущих обставин та наданих доказів з усіма притаманними їм властивостями, якостями та ознаками, їх зв`язками, відносинами і залежностями. Таке з`ясування запобігає однобічності та забезпечує, як наслідок, постановлення законного й обґрунтованого рішення. Судом встановлено, що [PERSON] померла [INFO] в м. Ямпіль Ямпільського району Вінницької області, спадкова справа після смерті\~\~ [PERSON] заведена не була. Позивач [PERSON] відповідно до положень ст.. 1261 ЦК україни є спадкоємцем першої черги спадкоємців за законом на майно, яке залишилося після смерті [PERSON] як її дочка. За обставин даної справи, шестимісячний строк для прийняття спадщини після смерті [PERSON] спливав 20 травня 2015 року. 29 квітня 2015 року державним нотаріусом Ямпільської державної нотаріальної контори Вінницької області було посвідчено заяву [PERSON] , адресовану Піщанській державній нотаріальній конторі, зі змісту якої слідує, що вона спадщину, яка залишилася після смерті її матері [PERSON] приймає в повному обсязі. Інших осіб, які б звернулись з заявами про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , судом не встановлено. Також суд враховує, що відповідач не заперечив щодо задоволення позову, а доказів,\~які спростовують\~твердження позивача\~щодо поважності\~причин пропуску\~строку подання\~заяви про\~прийняття спадщини,\~суду не\~надано. Таким чином, позивач [PERSON] , звернувшись 29 квітня 2015 року до Ямпільської державної нотаріальної контори та підписавши заяву про прийняття спадщини, була переконана, що таким чином виконала вимоги статті 1270 Цивільного кодексу України щодо подання заяви про прийняття спадщини у встановлений законом шестимісячний строк. Вона діяла добросовісно та вважала, що на підставі цієї заяви буде відкрито спадкову справу після смерті її матері [PERSON] . Саме через це позивач не вчиняла інших дій, спрямованих на прийняття спадщини, не зверталася повторно до нотаріальних органів, а також не подавала інших заяв чи документів. Крім того, позивач не відмовлялася від прийняття спадщини, що підтверджується як її поведінкою, так і наявною заявою. Відтак пропуск строку на подання заяви про прийняття спадщини мав місце з поважних причин через помилкове, але обґрунтоване уявлення позивача про належність її дій вимогам закону. Згідно з правовою позицією Верховного Суду висловленою в постанові від 17 жовтня 2018 у справі № 681/203/17-ц (провадження № 61-26164св18) Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду зазначив, що вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи. Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності. Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети. Вказана правова позиція підтримана і в постановах Верховного суду від 01 червня 2020 року у справі N 185/777/17 (провадження N 61-35079св18), у постанові від 07 квітня 2020 року у справі N 756/9379/15-ц (провадження N 61-7251св19). Право на захист власності викладено у ст. 1 Першого протоколу до\~Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, відповідно до якої кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільствата на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права. З врахуванням наведеного, виходячи з принципу пропорційності між застосованим заходом та переслідуваною метою, якою є захист порушених прав позивача в аспекті статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню. Подання [PERSON] позову про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері, є єдиним ефективним способом захисту права позивача на спадщину на національному рівні у розумінні ст. 13 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, який національні суди зобов`язані практично забезпечувати відповідно до ст. 1 цієї Конвенції та\~ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини». При вирішенні даного спору суд також бере до уваги, що одним з проявів верховенства права є положення про те, що право не обмежується лише законодавством як однією з його форм, а включає й інші соціальні регулятори. Справедливість - одна з основних засад права і є вирішальною у визначенні його як регулятора суспільних відносин, одним із загальнолюдських вимірів права. Тому рішення суду має бути, крім об`єктивного та законного, ще й справедливим, і за певних обставин не шкодити, а захищати права особи. Аналізуючи зібрані по справі докази у світлі наведених правових норм та встановлених судом обставин, виходячи із засад цивільного законодавства щодо справедливості, добросовісності і розумності, враховуючи, що позивач є спадкоємцем першої черги спадкоємців за законом на майно її матері [PERSON] , беручи до уваги, що спадщина псіля смерті [PERSON] ніким прийнята не була, суд приходить до висновку, що причини пропуску строку для прийняття спадщини, зазначені позивачем є поважними, а тому вважає за можливе визначити позивачу додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. На підставі наведеного та

Outcome: approved