Jurisdiction: civil
Date: 2025-08-18 00:00:00

01.10.2024 року позивач звернувся до суду з цим позовом , в якому, з урахуванням уточнених вимог, прийнятих судом , просив суд стягнути солідарно з Товариство з обмеженою відповідальністю «ПКА Груп» та ФОП [PERSON] на його користь грошові кошти в розмірі 6303 грн, та пеню за невиконання зобов`язання повернення квитків за концерт, який не відбувся в розмірі 34 603 грн , та покласти на відповідачів судові витрати по справі. Позов мотивований тим, що позивач 18 січня 2022 року позивач через сайт ТОВ «КРБС» (https://karabas.com/ua) два електронні квитки № 2038095888 / 2038108298 та № 2038095888 / 2038108300 на концерт співачки [PERSON] , що мав відбутися 22 травня 2022 року в Палаці спорту «ЮНІСТЬ» за адресою Запорізька область, м. Запоріжжя, вул. Перемоги, буд. 66 . Ціна одного квитка становила 2990 грн, сервісний збір за один квиток - 161,50 грн. Загальна вартість двох квитків разом з сервісними зборами складала 6303 грн. Факт здійснення оплати підтверджується даними Довідки/виписки № JPCP8IRQL0BM9308 від 25.09.2024. У зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року. У зв`язку з введенням воєнного стану, його дружина [PERSON] 28 лютого 2022 року звернулася до ТОВ «КРБС» через електронну пошту support@karabas.com (електронна пошта служби підтримки Karabas.com, що зазначена на сайті https://karabas.com/ua/contact) з питанням щодо можливості проведення концертного заходу співачки [PERSON] та повернення коштів. На це звернення на електронну адресу дружини 23 березня 2022 року надійшло повідомлення - відповідь ТОВ «КРБС» про неможливість фактичного повернення коштів, сплачених за квитки у зв`язку з тим, що повідомленням Торгово-промислової палати України від 28 лютого 2022 року за № 2024/02.0-7.1 засвідчено форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили): військову агресію Російської Федерації проти України, що стало підставою введення воєнного стану із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, відповідно до Указу Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні». Концертний захід, запланований на 22.05.2022, квитки на який були придбані позивачем, не відбувся, повідомлення про відміну концертного заходу не надходило, кошти на 22.05.2022 не було повернуто. 14.01.2024 позивач повторно звернувся на електронну пошту Служби врегулювання спорів ТОВ «КРБС» (support@karabas.com) з заявою про повернення коштів за відмінений захід. 16.01.2024 ТОВ «КРБС» рекомендувало звернутися до організатору заходу - https://[INFO] (ФОП [PERSON] ). 19.01.2024 через електронну пошту support@musin.zp.ua звернувся до організатора заходу (https://[INFO]) з заявою про повернення зазначених коштів. Однак, 19.01.2024 ФОП [PERSON] надіслав повідомлення про те, що «організатори повертають лише 60% вартості. Стосовно сервісного збору звертайтеся за місцем придбання» (скриншот переписки додається). Таким чином, враховуючи, що концертні послуги надані не були та кошти за білети не були повернуті , він звернувся до суду за захистом порушеного права споживача та просить повернути кошти за квитки. Окрім того, відповідно до ч. 1 ст. 624 п. 3 ч. 1 ст. 611 Цивільного кодексу України , абз. 1 ч. 5 ст. 10 Закону України від 12.05.1991 № 1023-XII «Про захист прав споживачів» вважає що у зв`язку із не виконанням відповідачами зобов`язань з відповідачів солідарно необхідно стягнути неустойку у вигляді пені.. Згідно проведеного позивачем розрахунку пені, заборгованість за пенею становить 34 603 грн. Нарахування пені здійснено за 6 місяців з 19.01.2024 року (дата відмови організатора заходу в поверненні коштів) до 20.07.2024 року за формулою: 6303 *3 *183/100= 34 603 грн. Вважає, що встановлений ст.256,258 Цивільного кодексу України строк позовної давності не пропущений, тому що відповідно до п. 19 Прикінцевих та Перехідних положень Цивільного кодексу України у період дії воєнного стану в Україні, введеного Указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 64/2022, затвердженим Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 2102-IX, перебіг позовної давності, визначений цим Кодексом, зупиняється на строк дії такого стану. Вважає, що воєнний стан не є форс-мажорною обставиною для невиконання відповідачами своїх зобов`язань, тому що станом на день запланованого надання послуги (22.05.2022) на території м. Запоріжжя Запорізької області не тривали воєнні (бойові) дії, територія міста не перебувала під окупацією або в оточенні. Відповідне підтверджується наказом Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України від 25 квітня 2022 року № 75 про затвердження Переліку територіальних громад, що розташовані в районі проведення воєнних (бойових) дій або які перебувають в тимчасовій окупації, оточенні (блокуванні) станом на 24 травня 2022 року (у редакції наказу Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України від 25 травня 2022 року № 100). В особистому кабінеті на сайті https://karabas.com/ua в розділі «Мої квитки» зазначено, що концертний захід скасовано, через санкції (принтскрин додається).Однак, санкції щодо співачки Ані Лорак застосовані лише з 25.10.2022 згідно Указу Президента «Про введення в дію рішення Ради національної безпеки і оборони України від 19 жовтня 2022 року «Про застосування та внесення змін до персональних спеціальних економічних та інших обмежувальних заходів (санкцій)». Натомість концертний захід мав відбутися 22.05.2022. Ухвалою Індустріального районного суду м. Дніпра від 04.10. 2024 року було відкрите провадження в справі за позовом Беккер до ТОВ «КРБС» , третя особа ФОП [PERSON] про захист прав споживача за правилами спрощеного позовного провадження. Ухвалою Індустріального районного суду м. Дніпра від 20.01.2025 року за клопотанням позивача було замінено відповідача ТОВ «КРБС» на ТОВ «ПКА ГРУП» та ФОП « [PERSON] , а ТОВ «КРБС» залучено до участі в справі як третю особу без самостійних вимог на предмет спору. При цьому позивачем подана уточнена позовна заява , в якій зазначено відповідачами ТОВ «ПКА ГРУП» , ФОП [PERSON] і за змістом позовних вимог, позивач просив стягнути з належного відповідача грошові кошти за білети та з належної сторони пеню в розмірі 34 603 грн. Ухвалою Індустріального районного суду м. Дніпра від 19.03.2025 року за клопотанням відповідача ФОП [PERSON] позовна заява була залишена без руху на підставі ч.11 ст.187 ЦПК України, у зв`язку з тим, що позивач,пред`являючи позов до двох осіб, не визначив зміст позовних вимог щодо кожного з них. 23.03.2025 року позивачем надано уточнену позовну заяву . Ухвалою Індустріального районного суду м. Дніпра від 25.03.2025 року на підставі ч.12 ст.187 ЦПК України продовжено розгляд цивільної справи . Відповідачем [PERSON] подано відзив на позовну заяву, в якому він проти задоволення позову заперечував. В обґрунтування зазначив, що в цих правовідносинах не можлива солідарна відповідальність, в розумінні ст. 541 Цивільного кодексу України , відповідно до якої солідарний обов`язок або солідарна вимога виникають у випадках, встановлених договором або законом, зокрема у разі неподільності предмета зобов`язання. Вимоги позивача про стягнення вартості квитків, сервісного збору та пені є необґрунтованими. Заявляє, що концерт [PERSON] був організований ТОВ «ПКА Груп», а він в цих відносинах був Принципалом, тобто допомагав в організації заходу. Діючи від імені замовника, ним доручено ТОВ «КРБС» продаж квитків на цей захід. ТОВ «КРБС» виступало як агент, який надав послуги в бронюванні та придбанні квитків. Придбання квитків на захід відбувалось шляхом приєднання покупця білетів до публічного договору оферти. Таким чином, приєднавшись до умов цього договору , позивач дійсно придбав два квитки на концерт [PERSON] , який мав би відбутись 22.05.2022 року в м. Запоріжжя. Пунктами 6.1 і 10.4.1. публічної оферти чітко визначено, що повернення грошових коштів за сплачені квитки здійснюється лише у разі скасування заходу та виключно на умовах і в порядку, встановлених Принципалом/Організатором заходу, при цьому, Агент в разі скасування заходу зобов`язаний надати покупцям необхідну інформацію про дати, місце і час повернення коштів за придбані Квитки- на підставі офіційного листа Принципала і/або Організатора заходу. З позовної заяви вбачається, що взяті на себе зобов`язання ТОВ «КРБС» як агент виконав, - по-перше, розмістивши всю необхідну інформацію щодо порядку повернення коштів на власному сайті, по-друге, негайно перенаправивши Позивача, після його звернення, до служби підтримки принципала - ФОП [PERSON] (з цього приводу окремо слід пояснити, що насправді Позивач звернувся до Агента щодо повернення коштів за придбані квитки через вісім місяців після дати концерту та зі спливом строку, встановленого організатором для повернення коштів за квитки, саме тому Третя особа не вирішила порушене Позивачем питання самостійно, натомість, не відмовила Позивачеві одразу, а все ж запропонувала звернутися до принципала). Відповідач [PERSON] , зі свого боку, щойно отримавши від Позивача відповідне звернення, повідомив Позивача про розпорядження організатора ТОВ «ПКА ГРУП» щодо повернення лише 60% вартості квитків та надав посилання на форму заяви, яку необхідно заповнити для такого отримання. Вказана інформація підтверджується листуванням, доданим Позивачем до уточненої позовної заяви. Натомість, Позивач, взявши за основу розміщену на сайті Відповідача форму заяви, склав власний текст звернення до Відповідача, в якому заявив вимогу про повернення 100% вартості квитків та, додатково, сплаченого сервісного збору. Враховуючи, що такі вимоги Позивача виходили за межі повноважень, наданих Мусіну організатором закладу, тобто особою, яка є кінцевим власником сплачених Позивачем коштів, вимоги Позивача Мусіним задоволені не були. А втім, як вбачається з доданого до позовної заяви листування, він пояснив Позивачеві його право звернутися безпосередньо до організатора заходу у випадку, якщо з прийнятими останнім обмеженнями щодо повернення вартості квитків Позивач не згодний. Відповідно до розділу Х Інструкції з ведення квиткового господарства в театрально-видовищних підприємствах та культурно-освітніх закладах Міністерства культури і мистецтв України, затвердженої Наказом № 452 від 07.07.1999 р. (зареєстрований в Міністерстві юстиції України 20.07.1999 р. за № 483/3776), встановлено право відвідувачів (глядачів, слухачів) повернути попередньо придбані квитки у разі скасування, переносу або зміни заходу. Однак, цьому праву відповідає обов`язок, суб`єкт якого визначений вказаною Інструкцією абсолютно чітко та однозначно. Цим суб`єктом є саме організатор заходу, а не будь-яка інша особа (принципал, агент тощо). Таким чином, у спірних відносинах: - організатор ТОВ «ПКА ГРУП» несе перед позивачем обов`язок, передбачений нормативним документом Міністерства культури і мистецтв України, а саме, обов`язок повернути кошти за квитки у разі скасування заходу (щоправда, відповідна Інструкція не забороняє організатору заходу встановити обмеження щодо строків, протягом яких відвідувач може вимагати повернення сплачених ним коштів); - агент несе перед Позивачем обов`язок, передбачений пунктами 6.1 і 10.4.1 договору (публічної оферти), а саме, обов`язок повернути кошти за квитки у разі скасування заходу виключно в межах та в порядку, що встановлює організатор закладу (у спірних відносинах це 70 % вартості квитків у разі подачі заяви з 01.05.2022 р. до 01.06.2022 р. та 60% вартості квитків у разі подачі відповідної заяви з 01.06.2022 р. до 12.07.2022 р.); - принципал - [PERSON] безпосередньо перед Позивачем жодних зобов`язань не має ані в силу закону, ані в силу договору, однак, виконуючи доручення організатора закладу (Відповідача 2), в період з 01.05.2022 р. по 12.07.2022 р. здійснював прийом заявок та наступне повернення коштів за скасований концерт [PERSON] в розмірі від 60 до 70% вартості цих квитків - залежно від дати подачі заявки. За змістом статей 1003-1004 ЦК України повірений не може виходити від змісту наданого йому доручення, натомість, зобов`язаний вчиняти чітко визначені дії, на які його було уповноважено. Як вже зазначалося раніше, в укладеному Позивачем з Третьою особою договорі було чітко визначено, що умови повернення грошових коштів за квитки остаточно визначає саме організатор закладу, і на ці умови, приєднавшись до публічної оферти, Позивач погодився. Враховуючи, що Позивач: по-перше, звернувся із заявою про повернення коштів за придбані квитки після спливу встановленого організатором строку, протягом якого агент та принципал були уповноважені повертати відповідні кошти; по-друге, відмовився від отримання часткової компенсації вартості квитків, а саме на часткову компенсацію організатор закладу уповноважив агента та принципала, ФОП [PERSON] є неналежним відповідачем у спорі щодо повернення Позивачу повної вартості сплачених ним квитків в сумі 5 980,00 грн. Щодо повернення сервісного збору, згадана в позовній заяві Інструкція Міністерства культури і мистецтв України не містить жодної норми стосовно обов`язкового повернення споживачу у разі скасування концертного заходу інших коштів, окрім, власне, вартості квитків. Натомість, пунктом 6.4. публічної оферти, до якої приєднався Позивач, придбавши квитки, чітко та однозначно встановлено, що у разі повернення грошових коштів за придбані квитки сервісний збір агента (Третьої особи) не повертається в жодному випадку. Ані ФОП [PERSON] , ані ТОВ «ПКА Груп» не є отримувачами сервісного збору, тож, за будь-яких обставин є неналежними відповідачами у спорі щодо його повернення. Щодо сплати пені, абзац 1 частини 5 статті 10 Закону України «Про захист прав споживачів», на який посилається Позивач в цій частині позовних вимог, встановлює фінансову відповідальність виконавця перед споживачем у разі порушення умов договору про виконання робіт (надання послуг). Мусін не є стороною договору оферти і будь-яких інших договорів не укладав з позивачем, а застосування пені, передбаченої частиною 5 статті 10 Закону України «Про захист прав споживачів», є можливим виключно у договірних відносинах між споживачем та виконавцем, тим часом, коли після зміни Позивачем кола відповідачів у справі вимоги пред`явлено до осіб, які не укладали із Позивачем жодних договорів. При зверненні з вимогою про повернення коштів за білети, Мусін діяв в межах своїх повноважень, тому що був уповноважений лише на повернення коштів, в розмірі, визначеному організатором заходу : 60% та 70 % номінальної вартості квитка. З матеріалів позовної заяви не надано доказів, що позивач з вимогою про повернення коштів звертався до до організатора. При цьому обов`язок повернути споживачеві кошти за скасований захід не є послугою в розумінні пункту 17 статті 1 Закону України «Про захист прав споживачів», згідно з якою: послуга - діяльність виконавця з надання (передачі) споживачеві певного визначеного договором матеріального чи нематеріального блага, що здійснюється за індивідуальним замовленням споживача для задоволення його особистих потреб. В цьому контексті: - послугою, отриманою Позивачем від Третьої особи, є електронні квитки на концертний захід, і за цю послугу Позивач сплатив Третій особі сервісний збір;- послугою, яку Позивач мав намір отримати, укладаючи договір з Третьою особою, є концертний захід, який зрештою було скасовано. Незважаючи на те, що договірні відносини між Позивачем та організатором концертного заходу (Відповідачем 2) відсутні, скасування концерту Ані Лорак в Запоріжжі (яке, що б там не вказував Позивач стосовно часу накладання на співачку санкцій, відбулося з незалежних від організатора причин) в будь-якому випадку означає, що відповідну «послугу» Позивачеві надано не буде. По суті, в цей момент обов`язок організатора надати Позивачеві послугу у вигляді відвідування концерту припинився, натомість, виник обов`язок повернути Позивачеві, на його письмову вимогу, вартість оплачених квитків. У постанові Великої Палати Верховного Суду від 09 листопада 2021 року у справі № 320/5115/17 (провадження № 14-133цс20) викладено правову позицію про те, що пеня, передбачена частиною п`ятою статті 10 Закону України «Про захист прав споживачів», не застосовується як в разі відсутності між сторонами договірних відносин, так і в разі їх припинення з тих чи інших підстав. ФОП [PERSON] вважає себе неналежним відповідачем в справі і вимоги не обґрунтованими. Зазначив, що приймаючи участь в справі він поніс витрати на професійну правничу допомогу вартість яких - 23000 грн, що складається із :Збір доказів на підтвердження позиції відповідача - 2 000,00 грн.,складання пояснень третьої особи у справі - 5 000,00 грн. ; складання відзиву на позовну заяву - 5 000,00 грн. ; складання інших письмових заяв по суті справи (заперечення, апеляційна скарга або відзив на апеляційну скаргу) - 3 000,00 грн за кожний документ (всього орієнтовно 2 документа); складання заяв, клопотань, пояснень та інших процесуальних документів - від 1 000,00 грн до 3 000,00 грн залежно від складності документа 5 000,00 грн Відповідач цим заявляє, що докази на підтвердження вказаних витрат, за мірою фактичного надання відповідних послуг, будуть надані в порядку та строки, визначені частиною 8 статті 141 ЦПК України. Просив розглянути справу у його відсутність. Представник відповідача ТОВ « ПКА ГРУП» надало відзив на позовну заяву, в якому просив відмовити в задоволенні позовних вимог. Обґрунтовуючи свою позицію зазначив, що позивач 18 січня 2022 року придбав через сайт ТОВ «КРБС» (https://karabas.com/ua) два електронні квитки № 2038095888/2038108298 та № 2038095888 / 2038108300 на концерт співачки [PERSON] ,що мав би відбутися 22 травня 2022 року в Палаці спорту «ЮНІСТЬ» за адресою: Запорізька область, м. Запоріжжя, вул. Перемоги, буд. 66 , що відповідач не заперечує. Договір укладений в формі публічної оферти .Ціна одного квитка становила 2990 грн, сервісний збір за один квиток - 161,50 грн. Загальна вартість двох квитків разом з сервісними зборами складає 6303 грн. Факт здійснення оплати підтверджується даними Довідки/виписки № JPCP8IRQL0BM9308 від 25.09.2024. У зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб. Згідно листа № 2904202202 від 29.04.2022 ТОВ «ПКА ГРУП», ТОВ «ПКА Груп» скасовано концертний захід [PERSON] та доручено ФОП [PERSON] повернути глядачам кошти за придбані квитки. Пунктами 6.1 і 10.4.1. публічної оферти визначено, що повернення грошових коштів за сплачені квитки здійснюється лише у разі скасування заходу та виключно на умовах і в порядку, встановлених Принципалом/Організатором заходу, при цьому, Агент в разі скасування заходу зобов`язаний надати покупцям необхідну інформацію про дати, місце і час повернення коштів за придбані Квитки- на підставі офіційного листа Принципала і/або Організатора заходу. Взяті на себе зобов`язання ТОВ « КРБС» виконало, розмістивши всю необхідну інформацію щодо порядку повернення коштів на власному сайті, по-друге, негайно перенаправивши позивача, після його звернення, до служби підтримки принципала - ФОП [PERSON] . Так, як вбачається з матеріалів позовної заяви, позивач звернувся до Агента з приводу повернення коштів за придбані квитки через вісім місяців після встановленої дати концерту, а тому зі спливом строку, який встановлений Організатором концерту на повернення коштів за придбані квитки. Також, принагідно зазначити, що третя особа не відмовила позивачеві в поверненні коштів, а запропонувала звернутися до принципала. В свою чергу, відповідачем [PERSON] було надано форму заяви щодо повернення 60% вартості квитків. Вказана інформація також підтверджується матеріалами позовної заяви. У відповідь на вказані дії, позивач взявши за основу розміщену на сайті відповідача форму заяви, склав власний текст звернення, в якому заявив вимогу про повернення 100% вартості квитків та, додатково, сплаченого сервісного збору. Враховуючи, що такі вимоги позивача виходили за межі повноважень, наданих ФОП Мусіну організатором заходу - ТОВ «ПКА ГРУП», який є кінцевим власником сплачених позивачем коштів, вимоги позивача ФОП [PERSON] задоволені не були. З листування ФОП [PERSON] з позивачем встановлено, що позивачеві роз`яснено право звернення безпосередньо до організатора заходу у випадку, якщо з прийнятими останнім обмеженнями щодо повернення вартості квитків позивач не згодний. Відповідно до розділу Х Інструкції з ведення квиткового господарства в театрально-видовищних підприємствах та культурноосвітніх закладах Міністерства культури і мистецтв України, затвердженої Наказом № 452 від 07.07.1999 р. (зареєстрований в Міністерстві юстиції України 20.07.1999 р. за № 483/3776), встановлено право відвідувачів (глядачів, слухачів) повернути попередньо придбані квитки у разі скасування, переносу або зміни заходу. Однак, цьому праву відповідає обов`язок, суб`єкт якого визначений вказаною Інструкцією абсолютно чітко та однозначно. Цим суб`єктом є саме організатор заходу. Отже, організатор несе перед позивачем обов`язок, передбачений нормативним документом Міністерства культури і мистецтв України, а саме, обов`язок повернути кошти за квитки у разі скасування заходу (відповідна Інструкція не забороняє організатору заходу встановити обмеження щодо строків, протягом яких відвідувач може вимагати повернення сплачених ним коштів); агент несе перед Позивачем обов`язок, передбачений пунктами 6.1 і 6.4.1 договору (публічної оферти), а саме, обов`язок повернути кошти за квитки у разі скасування заходу виключно в межах та в порядку, що встановлює організатор закладу (у спірних відносинах це 70 % вартості квитків у разі подачі заяви з 01.05.2022 р. до 01.06.2022 р. та 60% вартості квитків у разі подачі відповідної заяви з 01.06.2022 р. до 12.07.2022 р.). За змістом статей 1003-1004 ЦК України повірений не може виходити від змісту наданого йому доручення, натомість, зобов`язаний вчиняти чітко визначені дії, на які його було уповноважено. Як вже зазначалося раніше, в укладеному Позивачем з Третьою особою договорі було чітко визначено, що умови повернення грошових коштів за квитки остаточно визначає саме організатор закладу, і на ці умови, приєднавшись до публічної оферти, Позивач погодився. Враховуючи, що Позивач звернувся із заявою про повернення коштів за придбані квитки після спливу встановленого відповідачем строку, протягом якого агент та принципал були уповноважені повертати відповідні кошти, а також відмовився від отримання часткової компенсації вартості квитків, такі вимоги Позивача не можуть бути задоволені. Також, Інструкція Міністерства культури і мистецтв України не містить жодної норми стосовно обов`язкового повернення споживачу у разі скасування концертного заходу інших коштів, окрім, власне, вартості квитків. Натомість, пунктом 6.4. публічної оферти, до якої приєднався Позивач, придбавши квитки, чітко та однозначно встановлено, що у разі повернення грошових коштів за придбані квитки сервісний збір агента (Третьої особи) не повертається в жодному випадку. Таким чином, вимога щодо повернення грошових коштів в сумі 323,00 грн є безпідставною та такою, що прямо суперечить згаданим в позовній заяві статтям 525 та 526 ЦК України щодо недопустимості односторонньої відмови від зобов`язання або односторонньої зміни його умов, а також обов`язковості виконання зобов`язання у відповідності до умов договору. Крім того, пунктом 1.14 публічної оферти визначено, що сервісний збір - це грошові кошти, що стягуються з покупця додатково за надані Агентом послуги бронювання та оформлення квитків, нерозривно пов`язані з процедурою продажу квитків за допомогою Системи Агента. Таким чином, сервісний збір є саме вартістю послуг, які Позивач отримав від ТОВ «КРБС» повністю в момент придбання електронних квитків, а, отже, на відміну від вартості самих квитків, ця послуга є наданою незалежно від подальшого скасування заходу, а відповідачі кошти за цю послугу не отримували. На підставі, абзацу 1 частини 5 статті 10 Закону України «Про захист прав споживачів», на який посилається Позивач в цій частині позовних вимог, встановлює фінансову відповідальність виконавця перед споживачем у разі порушення умов договору про виконання робіт (надання послуг). Згідно з вказаною нормою у випадку коли виконавець не може виконати (прострочує виконання) роботу (надання послуги) згідно з договором, за кожний день (кожну годину, якщо тривалість виконання визначено у годинах) прострочення споживачеві сплачується пеня у розмірі трьох відсотків вартості роботи (послуги), якщо інше не передбачено законодавством. У разі коли вартість роботи (послуги) не визначено, виконавець сплачує споживачеві неустойку в розмірі трьох відсотків загальної вартості замовлення. Застосування пені, передбаченої частиною 5 статті 10 Закону України «Про захист прав споживачів», є можливим виключно у договірних відносинах між споживачем та виконавцем, тим часом, коли після зміни Відповідачів у справі вимоги пред`явлено до осіб, які не укладали із Позивачем жодних договорів. Також, з матеріалів позовної заяви не зрозуміло, що саме Позивач вважає «послугою», адже датою початку нарахування пені на сторінці 8 абзац 11 уточненого позову Позивач вважає дату відмови «організатора заходу в поверненні коштів», а саме, 19 січня 2024 року. Однак, жодної відмови у поверненні коштів Позивачеві у вказаний день не надавалося, а лише було запропоновано подати заяву встановленої форми, а також, з вимогою про повернення коштів до організатора Позивач не звертався, натомість, звернення відбувалося до Агента, а потім до Принципала. Також, принагідно зазначити, що обов`язок повернути споживачеві кошти за скасований захід не є послугою в розумінні пункту 17 статті 1 Закону України «Про захист прав споживачів», згідно з якою: послугою є діяльність виконавця з надання (передачі) споживачеві певного визначеного договором матеріального чи нематеріального блага, що здійснюється за індивідуальним замовленням споживача для задоволення його особистих потреб. В даному випадку, послугою, отриманою Позивачем від Третьої особи, є електронні квитки на концертний захід, і за цю послугу Позивач сплатив Третій особі сервісний збір; послугою, яку Позивач мав намір отримати, укладаючи договір з Третьою особою, є концертний захід, який було скасовано. Незважаючи на те, що договірні відносини між Позивачем та організатором концертного заходу (Відповідачем 2) відсутні, скасування концерту Ані Лорак в Запоріжжі (яке, що б там не вказував Позивач стосовно часу накладання на співачку санкцій, відбулося з незалежних від організатора причин) в будь-якому випадку означає, що відповідну «послугу» Позивачеві надано не буде. По суті, в цей момент обов`язок організатора надати Позивачеві послугу у вигляді відвідування концерту припинився, натомість, виник обов`язок повернути Позивачеві, на його письмову вимогу, вартість оплачених квитків. Постановою Великої Палати Верховного Суду від 09 листопада 2021 року у справі № 320/5115/17 (провадження № 14-133цс20) викладено правову позицію про те, що пеня, передбачена частиною п`ятою статті 10 Закону України «Про захист прав споживачів», не застосовується як в разі відсутності між сторонами договірних відносин, так і в разі їх припинення з тих чи інших підстав. Іншими словами, відповідальність за порушення споживчих відносин може застосовуватися до моменту їх існування в натуральній формі (наприклад, у випадку затримки концерту з вини організатора), однак на грошове зобов`язання щодо повернення коштів за ненадану послугу частина п`ята статті 10 Закону України «Про захист прав споживачів» не розповсюджується в принципі, натомість, вони регулюються на законодавчих, а не договірних підставах. Так чи інакше, відповідачі не є особами, які не виконали (прострочили виконання) роботу (надання послуги) згідно з укладеним з Позивачем договором, а, отже, позовні вимоги щодо стягнення з них солідарно пені в розмірі 34 603,00 грн є безпідставними та такими, що не ґрунтуються на нормах законодавства. Зазначив, що згідно з частиною 1 статті 134 Цивільного процесуального кодексу України (надалі за текстом - «ЦПК України») він поніс витрати на професійну правничу допомогу, попередній розрахунок яких складається : 1. Збір доказів на підтвердження позиції Відповідача - 3 000,00 грн. 2. Складання відзиву у справі - 6 000,00 грн. 3. Складання інших письмових заяв по суті справи (заперечення, апеляційна скарга або відзив на апеляційну скаргу) - 4 000,00 грн за кожний документ. 4. Складання заяв, клопотань, пояснень та інших процесуальних документів - від 1 000,00 грн до 3 000,00 грн залежно від складності документа. При цьому заявив, що докази на підтвердження вказаних витрат, за мірою фактичного надання відповідних послуг, будуть надані в порядку та строки, визначені частиною 8 статті 141 ЦПК України. Позивач подав відповідь на відзив, відповідно до якого вважає свої вимоги обґрунтованими і такими що підлягають задоволенню. Вважає, що строк позовної давності не пропущений, тому що у зв`язку із введенням воєнного стану строки позовної давності були продовжені до закінчення воєнного стану. Згідно з п. 10.4.1 Агент зобов`язаний надавати покупцю необхідну інформацію про дати, місце і час повернення коштів за придбані квитки в разі скасування заходу, але інформація від агента про скасування заходу не надходила. Наголошує, що на сайті Третьої особи жодної інформації щодо повернення коштів за концертний захід Ані Лорак розміщено не було і станом на теперішній час така інформація відсутня. Тобто, Третя особа, 23.03.2022 посилаючись на форс-мажорні обставини заявила про неможливість повернення коштів за квитки. Ніякого юридичного перенаправлення як покупця (споживача послуги) з боку Третьої особи на адресу організаторів (принципалів) щодо можливості повернення коштів за придбані квитки не здійснено станом на 23.03.2022. Після пошуку шляхів повернення сплачених мною коштів за концертний захід (аналіз коментарів щодо діяльності Karabas.com, пошук судових рішень в ЄДРСР, прийнятих у подібних правовідносинах) я, 14.01.2024, з малою надією на повернення фінансових коштів, знову звернувся з листом до ТОВ «КРБС» про повернення коштів (копія листа знаходиться в матеріалах судової справи). За результатами розгляду цього листа Служба врегулювання спорів ТОВ «КРБС» перенаправила його до ОРГАНІЗАТОРА заходу - htpps://[INFO]/ (а не принципала, як про це зазначає Відповідач 1). Зазначене підтверджується принтскрин цієї електронної переписки, що міститься у матеріалах справи. Тобто, ТОВ «КРБС», виходячи зі змісту цього повідомлення, інформує його як покупця (споживача послуги), що організатором концертного заходу є htpps://[INFO]/ (Відповідач 2 - ФОП [PERSON] ). З урахуванням цієї інформації, він листом від 19.01.2024 звертався до організатора заходу - htpps://[INFO]/ (ФОП [PERSON] ) з проханням повернути йому 5980,00 грн, що складає 100% від номінальної вартості квитків та 323 грн сервісного збору. При цьому, в шапці листа вказує, що звертаюся до адресата - «[INFO] та всіх, кого це стосується, зацікавлених у тому осіб». Додає при цьому до заяви фото паспорта, фото квитків, номер банківської карти, ПІБ власника картки. За результатами розгляду цієї заяви [INFO] відповідає, що його заява не прийнята та наступним повідомленням інформує, що «організатори повертають лише 60%». Зазначене підтверджується принтскрин електронної переписки з [INFO]. Звертаю увагу суду, на те, що ТОВ «КРБС» інформувало його, що організатором заходу є [INFO] (Відповідач 2 - ФОП [PERSON] ). Зазначений факт не заперечено у листі відповіді [INFO]. Та навпаки підкреслено, що таких організаторів декілька (що логічно висновується з виразу «організатори повертають лише 60%»). Хто ще є організатором зазначеного концертного заходу йому не повідомлено. В процесі судового провадження у цій справі він ознайомився з Поясненнями ФОП [PERSON] 22.11.2024, зі змісту яких випливає, що ФОП [PERSON] - це не організатор, а принципал, та жодної фінансової відповідальності за ненадання споживчої послуги не несе, натомість організатором визначає іншу юридичну особу - Товариство з обмеженою відповідальністю «ПКА Груп». При цьому, жодних офіційних підтверджуючих документів від ФОП [PERSON] чи від Товариства з обмеженою відповідальністю «ПКА Груп» щодо того хто є організаторами концертного заходу [PERSON] до суду не надано. Тобто, особи - ТОВ «КРБС», ФОП [PERSON] , Товариство з обмеженою відповідальністю «ПКА Груп», за результатами аналізу електронних переписок, аналізу процесуальних документів у цій справі намагаються маніпулювати думкою суду щодо того хто є організаторами концертного заходу, хто може повернути грошові кошти за концертний захід, вводять в оману не лише споживача, а й вельмишановний суд, і все це з метою уникнути фінансової відповідальності внаслідок порушення його прав споживача відповідно до Закону України «Про захист прав споживачів». Вперше звернення до Агента - ТОВ «КРБС» відбулося ще 28.02.2022, про що зазначалося вище. У поверненні коштів ТОВ «КРБС» відмовило з посиланням на форс-мажорні обставини. Будь-якого подальшого інформування з боку ТОВ «КРБС» щодо можливості повернути гроші за квитки на концертний захід [PERSON] не надходило та не розміщувалося на сайті Karabas.com, що є фактично порушенням прав споживача. По-друге, відсутність інформації на сайті Агента або в особистому кабінеті на сайті Karabas.com щодо можливості повернення коштів за концертний захід [PERSON] , тим більше, повернення коштів іншою особою та встановленням такою особою певного строку для повернення таких коштів, є порушенням моїх прав споживача. Відповідно зазначені дії ТОВ «КРБС», ФОП [PERSON] , Товариство з обмеженою відповідальністю «ПКА Груп» мають наслідком небажання виконувати договірні відносини, визначені Публічною офертою (п. 6.1, 10.4.1). ФОП [PERSON] у відповідь на його заяву від 19.01.2024 щодо повернення коштів надіслав 19.01.2024 відповідь про те, що саме «організатори повертають лише 60%». Тобто, з цього слідує, що [INFO] (Відповідач 2 - ФОП [PERSON] ), як один з організаторів концертного заходу, повертає лише 60%. Відповідач в цій електронній переписці не заперечує того факту, що він є організатором заходу; у випадку якщо він не виступав би організатором заходу, то повинен був би перенаправити його як споживача послуги до належної особи, яка могла б повернути кошти за концертний захід. Однак, такі дії не вчинялися з боку ФОП [PERSON] . [PERSON] не пояснював право звернутися до іншої особи (безпосереднього організатора, як пише про це Відповідач 1), у випадку не згоди з обмеженнями щодо повернення вартості квитків. Відповідь ФОП [PERSON] про те, що «організатори повертають лише 60%» означає відмову у поверненні 100% від вартості квитків (суми, що ним сплачена за концертний захід співачки [PERSON] , який не відбувся). Звертає увагу суду на інформацію, що зазначена на електронних квитках № [NUMBER] та № [NUMBER] . Так, на електронному квиткові зазначено, що «відшкодування організатором вартості квитка можливе тільки за умови скасування заходу». При цьому, жодного зауваження щодо обмеження розміру суми, що може бути повернута за скасований захід, немає. Так само, Публічна оферта не містить інформації щодо обмеження розміру суми, що може бути повернута покупцеві (споживачеві послуги), у разі відміни/скасування концертного заходу. Окрім цього, відповідно до Інструкції з ведення квиткового господарства в театрально-видовищних підприємствах та культурно-освітніх закладах, затвердженої наказом Міністерства культури і мистецтв України № 452 від 07.07.1999 року (далі - Інструкція № 452), у разі скасування, переносу або зміни заходу відвідувачі (глядачі, слухачі) мають право повернути попередньо придбані квитки. Повернення коштів відвідувачам (глядачам, слухачам) проводиться організаторами заходу з пред`явленням документа, що посвідчує особу (паспорта, військового квитка, студентського квитка, посвідчення водія, службового посвідчення). Тобто, ні законодавчо, ні Публічною офертою не встановлено можливість обмеження розміру суми, яка повертається споживачеві послуги (покупцю, слухачу, глядачу) у разі скасування/відміни заходу. Навпаки, вищезазначеною Інструкцією № 452 чітко визначено, що відвідувач має право повернути попередньо придбані квитки, під цією фразою розуміється, що глядач може повернути грошові кошти у 100% розмірі від вартості квитків. За обставинами справи організаторами заходу виступають Відповідач 1 та Відповідач 2, такий висновок слідує зі змісту повідомлень-відповідей у ході моєї переписки з Третьою особою та Відповідачем 2 (принтскрин електронної переписки наявний в матеріалах справи) та відзиву на позовну заяву, наданого Відповідачем 1 - ТОВ «ПКА Груп», де Відповідач 1 визначає себе організатором. Щодо тези «Інструкція не забороняє організатору заходу встановити обмеження щодо строків, протягом яких відвідувач може вимагати повернення сплачених ним коштів; Агент несе перед Позивачем обов`язок, передбачений п. 6.1 і 6.4.1 договору (публічної оферти), а саме обов`язок повернути кошти за квитки у разі скасування заходу виключно в межах та в порядку, що встановлює організатор закладу… Умови повернення грошових коштів за квитки остаточно визначає саме організатор закладу, і на ці умови, приєднавшись до публічної оферти, Позивач погодився» слід зазначити наступне. Акцентую увагу суду, що Інструкція № 452 чітко визначає, що глядач, слухач має право повернути попередньо придбані квитки. Жодних обмежень розміру суми повернення, строків повернення попередньо придбаних квитків зазначеним нормативно-правовим актом не встановлено. Щодо правил повернення коштів, визначених п. 6 Публічної оферти, то зазначає наступне. Відповідно до п. 1-3 ст. 18 Закону України «Про захист прав споживачів» продавець (виконавець, виробник) не повинен включати у договори із споживачем умови, які є несправедливими. Умови договору є несправедливими, якщо всупереч принципу добросовісності його наслідком є істотний дисбаланс договірних прав та обов`язків на шкоду споживача. Несправедливими є, зокрема, умови договору про: 2) виключення або обмеження прав споживача стосовно продавця (виконавця, виробника) або третьої особи у разі повного або часткового невиконання чи неналежного виконання продавцем (виконавцем, виробником) договірних зобов`язань, включаючи умови про взаємозалік, зобов`язання споживача з оплати та його вимог у разі порушення договору з боку продавця (виконавця, виробника); 10) установлення обов`язкових для споживача умов, з якими він не мав реальної можливості ознайомитися перед укладенням договору; 11) надання продавцю (виконавцю, виробнику) права в односторонньому порядку змінювати умови договору на власний розсуд або на підставах, не зазначених у договорі. Згідно з п. 9 ст. 18 цього Закону якщо в результаті застосування умов договору, що обмежують права споживача, споживачеві завдано збитків, вони повинні відшкодовуватися винною особою у повному обсязі. Фактично, у відзиві на позовну заяву, Відповідач 1 говорить про те, що організатор з урахуванням п. 6 Публічної оферти може повертати будь-яку суму вартості придбаного квитка (60%, 70%) та протягом того строку, який встановить на власний розсуд. Зазначене свідчить про обмеження прав споживача в частині неможливості ознайомлення з таким порядком повернення коштів перед укладанням договору (Публічної оферти), про відсутність чітких умов, правил повернення коштів у разі скасування/відміни концертного заходу. Відповідно до п. 8 ст. 18 Закону України «Про захист прав споживачів» нечіткі або двозначні положення договорів із споживачами тлумачаться на користь споживача. Згідно з п. 9 ст. 18 Закону України «Про захист прав споживачів» якщо в результаті застосування умов договору, що обмежують права споживача, споживачеві завдано збитків, вони повинні відшкодовуватися винною особою у повному обсязі. Стосовно того, що «директор ТОВ «ПКА Груп» зв`язувався особисто з позивачем та пропонував йому повернення коштів за придбані квитки, всупереч того, що строк на повернення коштів сплив, але Позивач відмовився» повідомляю суду, що дійсно до мене телефонувала особа, що представилась посадовою особою ТОВ «ПКА Груп», пропонувала повернути кошти, однак , відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Згідно зі ст. 4 Закону України «Про захист прав споживачів» споживачі під час укладення, зміни, виконання та припинення договорів щодо отримання (придбання, замовлення тощо) продукції, а також при використанні продукції, яка реалізується на території України, для задоволення своїх особистих потреб мають право, зокрема, на звернення до суду та інших уповноважених державних органів за захистом порушених прав. Станом на день дзвінка справа про порушення прав споживча вже знаходилася та безпосередньо розглядалася в районному суді; - відмова від позову обмежує права споживача на відшкодування збитків, завданих діями організаторів концертного заходу; - не було підстав довіряти зазначеній особі про повернення коштів у 100% розмірі вартості квитків, оскільки попередньо мені було відмовлено у повернені зазначеної суми у повному обсязі та зазначено, що «організатори повертають лише 60%»; - відмова від позову має процесуальні наслідки згідно з нормами ЦПК України. Щодо стягнення пені, за умовами пункту 6.1. Публічної оферти, грошові кошти, що надійшли Агенту в якості оплати Квитка/Електронного квитка, підлягають поверненню Покупцеві тільки у разі відміни Заходу та при отриманні Агентом відповідного офіційного листа Принципала/Організатора заходу, в якому зазначаються умови (термін, час, місце) і порядок повернення квитків. З інформацією про порядок, строки, час і місце повернення квитків можна ознайомитися на Інтернет-сайті Агента. У разі, якщо повернення коштів Покупцям від скасованого Заходу за Квитки, придбані у Агента, здійснюється в касах Принципала і/або Організатора заходу, згідно з офіційним листом Принципала і/або Організатора, Покупець не має права пред`являти претензії Агенту (п. 6.1. Публічної оферти). З цих пунктів Публічної оферти логічно висновується, що покупець у разі повернення коштів від скасованого заходу принципалом/організатором заходу, має звернутися до організатора/принципала. Також, згідно з розділом Х Інструкції № 452, у разі скасування, переносу або зміни заходу відвідувачі (глядачі, слухачі) мають право повернути попередньо придбані квитки. Повернення коштів відвідувачам (глядачам, слухачам) проводиться організаторами заходу з пред`явленням документа, що посвідчує особу (паспорта, військового квитка, студентського квитка, посвідчення водія, службового посвідчення). Організатори гастрольних заходів, гастролери, підприємства, установи та організації, залучені до організації та проведення гастрольних заходів, а також власники (уповноважені ним органи чи особи) стаціонарних сценічних майданчиків у межах своїх повноважень забезпечують дотримання вимог законодавства про культуру, авторські та суміжні права, захист прав споживачів (згідно з п. 13 Порядку організації та проведення гастрольних заходів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 15 січня 2004 року №35). Організаторами заходу за обставинами справи, з урахуванням повідомлення Третьої особи від 16.01.2024 та відзиву на позовну заяву ТОВ «ПКА Груп» є Відповідач 1 та Відповідач 2. Відповідно до ст. 1 Закону України виконавець - суб`єкт господарювання, який виконує роботи або надає послуги. Роботи/послуги в даній справі надавалися організаторами концертного заходу. Відповідно до абз. 1 ч. 5 ст. 10 Закону України від 12.05.1991 № 1023-XII «Про захист прав споживачів» у разі, коли виконавець не може виконати (прострочує виконання) роботу (надання послуги) згідно з договором, за кожний день (кожну годину, якщо тривалість виконання визначено у годинах) прострочення споживачеві сплачується пеня у розмірі трьох відсотків вартості роботи (послуги), якщо інше не передбачено законодавством. У разі коли вартість роботи (послуги) не визначено, виконавець сплачує споживачеві неустойку в розмірі трьох відсотків загальної вартості замовлення. Сплата виконавцем неустойки (пені), встановленої в разі невиконання, прострочення виконання або іншого неналежного виконання зобов`язання, не звільняє його від виконання зобов`язання в натурі. Відповідно до Рішення Ради національної безпеки і оборони України від 19.10.2022 «Про застосування та внесення змін до персональних спеціальних економічних та інших обмежувальних заходів (санкцій)», введеного в дію Указом Президента України від 19 жовтня 2022 року № 726/2022, стосовно співачки [PERSON] введено ряд економічних санкцій, однак, зазначене рішення РНБО не містить прямої заборони щодо можливості здійснення співачкою, концертних заходів без отримання фінансової (матеріальної) вигоди, зокрема здійснення благодійних культурних, публічних заходів. А оскільки концерт вже був профінансований (продана більшість квитків), то організатор міг би організувати благодійний концерт за участі [PERSON] та перерахувати отримані кошти на потреби Збройних Сил України. Організатори концертного заходу несуть відповідальність за порушення його споживчих прав в частині того, що концертний захід скасовано/відмінено без вагомої на те причини, оскільки економічні санкції на співачку [PERSON] , на які посилаються організатори як на причину відміни заходу, накладені були значно пізніше відповідно до вищезазначеного Указу Президента України від 19 жовтня 2022 року № 726/2022 (майже через п`ять місяців після відміни концертного заходу). Акцентує увагу на тому, що зазначене рішення РНБО не містить прямої заборони щодо можливості здійснення співачкою, концертних заходів без отримання фінансової (матеріальної) вигоди, зокрема здійснення благодійних культурних, публічних заходів. Звертає увагу суду, що організатори концертного заходу з 22.05.2022 (дата концертного заходу) до теперішнього часу не надали йому ні послугу - концертний захід [PERSON] , ні повернули йому 100% номіналу квитків. Організаторами заходу не надано доказів відмови співачки [PERSON] щодо участі у концертному заході до моменту введення економічних санкцій відповідним рішенням РНБО та щодо участі у благодійному виступі з моменту введення таких санкцій. Таким чином, скасування/відміна концерту Ані Лорак в м. Запоріжжі, який мав відбутися 22.05.2022, з урахуванням положень Публічної оферти, чинних актів законодавства з питань проведення гастрольних заходів не означає, що відповідна послуга не може бути надана йому, як споживачеві, в інший час, в іншому місці та за інших умов. Таким чином, у разі, коли виконавець не може виконати (прострочує виконання) роботу (надання послуги) згідно з договором, за кожний день (кожну годину, якщо тривалість виконання визначено у годинах) прострочення споживачеві сплачується пеня у розмірі трьох відсотків вартості роботи (послуги), якщо інше не передбачено законодавством. Щодо наміру відповідачів стягнути витрати на правничу допомогу, у зв`язку з залученням фахівця у галузі права. Враховуючи положення ЦПК України щодо розподілу судових витрат між сторонами вважає за необхідне надати свої заперечення щодо стягнення витрат на правничу допомогу Відповідно до ст. 141 ЦПК України при вирішенні питання про розподіл судових витрат суд враховує: 1) чи пов`язані ці витрати з розглядом справи; 2) чи є розмір таких витрат обґрунтованим та пропорційним до предмета спору з урахуванням ціни позову, значення справи для сторін, в тому числі чи міг результат її вирішення вплинути на репутацію сторони або чи викликала справа публічний інтерес; 3) поведінку сторони під час розгляду справи, що призвела до затягування розгляду справи, зокрема, подання стороною явно необґрунтованих заяв і клопотань, безпідставне твердження або заперечення стороною певних обставин, які мають значення для справи, безпідставне завищення позивачем позовних вимог тощо; 4) дії сторони щодо досудового вирішення спору та щодо врегулювання спору мирним шляхом під час розгляду справи, стадію розгляду справи, на якій такі дії вчинялися. Згідно зі ст. 137 ЦПК України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи. Так, Відповідач 1 заявив, що очікує понести витрати, у зв`язку з розглядом справи, а саме: 1. Збір доказів на підтвердження позиції Відповідача у справі - 3000,00 грн 2. Складання відзиву Відповідача 1 у справі - 6000 грн 3. Складання інших письмових заяв по суті справи (заперечення, апеляційна скарга або відзив на апеляційну скаргу) - 4000 грн за кожний документ. 4. Складання заяв, клопотань, пояснень та інших процесуальних документів - від 1000,00 грн до 3000, 00 грн залежно від складності документа. Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, про що, зокрема, зазначено у рішеннях від 26 лютого 2015 року у справі «Баришевський проти України», від 10 грудня 2009 року у справі «Гімайдуліна і інших проти України», від 12 жовтня 2006 року у справі «Двойних проти України», від 30 березня 2004 року у справі «Меріт проти України», заявник має право на відшкодування судових та інших витрат лише у разі, якщо доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їх розмір обґрунтованим. Вищезазначені витрати не є фактичними та їх розмір необґрунтований з огляду на наступне. Так, частиною восьмою ст. 141 ЦПК України визначено, що розмір судових витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Відзив на позовну заяву підписано керівником ТОВ «ПКА Груп» - Жолудем Олексієм Сергійовичем (інформація щодо керівника згідно даних Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань). За своїм змістом відзив Відповідача 1 - ТОВ «ПКА Груп» від 16.05.2025 на позовну заяву на 90% повторює зміст відзиву Відповідача 2 - ФОП [PERSON] від 11.04.2025. Тобто, будь-які належні та допустимі докази щодо виконання такої роботи як складання відзиву Відповідача 1, зокрема, фахівцем у галузі права, як про це зазначає Відповідач 1, у цій справі відсутні. Витрати на «збір доказів на підтвердження позиції Відповідача 1 у справі», оцінені в 3000,00 грн, також не підтверджені належними доказами, враховуючи дублювання тексту відзиву Відповідача 1 та Відповідача 2. Про який збір доказів, складання відзиву у цій справі зазначає Відповідач 1, не відомо, з огляду на те, що текст його відзиву повторює текст відзиву Відповідача 2, в чому суд може переконатися, порівнявши тексти двох відзивів. Окрім цього, відповідно до ст. 174 ЦПК України подання заяв по суті справи (відзив, заперечення) є правом учасників справи. Тобто, діючі норми ЦПК України не створюють обов`язку для Відповідачів подавати заяви по суті, що є нічим іншим як ініціативою іншої сторони у справі. При розгляді питання щодо відшкодування витрат на правничу допомогу, варто взяти до уваги позицію ЄСПЛ у справі «Лавентс проти Латвії». Так, ЄСПЛ наголосив, що відшкодовуванню підлягають лише витрати, які мають розумний розмір. Як зазначено ЄСПЛ у п. 268 Рішення по справі «East/West Alliance Limited» проти України» від 23.01.2014 (Заява № 19336/04): «Згідно з практикою Суду, заявник має право на компенсацію судових та інших витрат, лише якщо буде доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їхній розмір - обґрунтованим (див., наприклад, рішення у справі «Ботацці проти Італії» (Bottazzi v. Italy) [ВП], заява № 34884/97, п. 30, ECHR 1999-V).». Аналогічну практику вирішення питання судових витрат застосовано ЄСПЛ у п. 95 рішення у справі «Баришевський проти України» від 26.02.2015, пп. 34-36 рішення у справі «Гімайдуліна і інших проти України» від 10.12.2009, п. 80 рішення у справі «Двойних проти України» від 12.10.2006, п. 88 рішення у справі «Меріт проти України» від 30.03.2004. В ухвалі Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 04.08.2021 року у справі № 759/2921/19 зазначено, що «склад витрат, пов`язаних з оплатою за надання професійної правничої допомоги, входить до предмета доказування у справі, що свідчить про те, що такі витрати повинні бути обґрунтовані належними та допустимими доказами». При цьому, прохальна частина заяви сторони про розподіл судових витрат має містити вимогу про відшкодування судових витрат. Так, Верховним Судом зазначено, що «З матеріалів справи вбачається, що представником [PERSON] у першій заяві по суті - відзивом на касаційну скаргу - було повідомлено про те, що [PERSON] планує понести судові витрати у зв`язку з розглядом даної справи у Верховному Суді, але не було подано до суду попередній (орієнтовний) розрахунок суми таких судових витрат. Прохальна частина відзиву не містить вимог про відшкодування судових витрат. Відповідно, відсутні підстави для стягнення витрат на правничу допомогу. Згідно з п. 21 додаткової постанови Великої Палати Верховного Суду від 19 лютого 2020 року у справі № 755/9215/15-ц, провадження № 14-382цс19 «при визначенні суми відшкодування суд має виходити з критерію реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерію розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи та фінансового стану обох сторін». Ті самі критерії застосовує Європейський суд з прав людини, присуджуючи судові витрати на підставі статті 41 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Так, у справі «Схід/Захід Альянс Лімітед» проти України» (заява № 19336/04) зазначено, що заявник має право на компенсацію судових та інших витрат, лише якщо буде доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їхній розмір - обґрунтованим. Такий же правовий висновок зробила Велика Палата ВС у справі № 755/9215/15-ц (постанова від 19.02.2020). Зважаючи на положення про те, що суд апеляційної та касаційної інстанцій має вирішувати питання щодо розподілу судових витрат, здійснених у зв`язку з переглядом справи, Верховний Суд дотримується позиції, що особа має подати попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які вона понесла і які очікує понести у зв`язку з розглядом справи, до суду тієї інстанції, в якій такі витрати були понесені (постанова Верховного Суду від 14.02.2019 року у справі № 916/24/18). У той же час, Відповідач 1 зазначає про вартість складання апеляційної скарги, відзиву на апеляційну скаргу, кожен з документів оцінено в 4000,00 грн. Однак, станом на теперішній час, провадження у цій справі здійснюється лише судом І інстанції. Апеляційна скарга, відзив на апеляційну скаргу подаються та розглядаються судом апеляційної інстанції. Відповідно до ст. 134 ЦПК України разом з першою заявою по суті спору кожна сторона подає до суду попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які вона понесла і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи. У разі неподання стороною попереднього розрахунку суми судових витрат суд може відмовити їй у відшкодуванні відповідних судових витрат, за винятком суми сплаченого нею судового збору. Так, зі змісту відзиву Відповідача 1 неможливо встановити загальну орієнтовну суму судових витрат, оскільки: 1) Відповідач про це сам не зазначає у відзиві; 2) надає варіаційну вартість складання заяв, клопотань, пояснень та інших процесуальних документів від 1000,00 грн до 3000,00 грн за документ. Так, в постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 листопада 2019 року у справі № 904/4494/18 зазначено, що «разом з першою заявою по суті спору кожна сторона подає до суду попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які вона понесла і які очікує понести у зв`язку з розглядом справи. У разі неподання стороною попереднього розрахунку суми судових витрат суд може відмовити їй у відшкодуванні відповідних судових витрат, за винятком суми сплаченого нею судового збору. Позивач в судовому засіданні підтримав позовні вимоги в повному обсязі та просив задовольнити в повному обсязі на підставі наданих доказів та покласти на відповідачів судові витрати. Відповідачі в судове засідання не з`явились, подали заяви по суті спору та ли розглянути справу у їх відсутність. Представник третьої особи до суду не з`явився, хоча належним чином повідомлений про час і місце судового розгляду, що дає суду право розглядати без його участі. Суд, вислухавши позивача, дослідивши заяви по суті справи, надані письмові докази , встановив наступні фактичні обставини. Судом встановлено, позивачем у справі 18.01.2022 придбано через сайт ТОВ «КРБС» (https://karabas.com/ua) два електронні квитки № 2038095888 / 2038108298 та № 2038095888 / 2038108300 на ім`я [PERSON] та [PERSON] по 2990 грн за кожен з сервісним збором 161,50 грн за кожний квиток на концерт [PERSON] , який мав відбутися 22.05.2022 року о 19:00 год., у приміщені Палацу спорту Юність за адресою: [ADDRESS] , а саме квитки з місцями в 9 ряду місця 22, 23. В квитках зазначено особу ФОП [PERSON] , ЄДРПОУ [NUMBER] 28.02.2022 року [PERSON] ( власник одного з придбаних квитків ), звернулась до ТОВ «КРБС» для отримання інформації по концерту. Від ТОВ «КРБС» 23.03.2022 року отримана відповідь про неможливість фактичного повернення коштів, сплачених за квитки у зв`язку з тим, що повідомленням Торгово-промислової палати України від 28 лютого 2022 року за № 2024/02.0-7.1 засвідчено форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили): військову агресію Російської Федерації проти України, що стало підставою введення воєнного стану із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, відповідно до Указу Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні». У зв`язку з тим, що концерт не відбувся, позивач звернувся до сервісу з продажу квитків ТОВ «КРБС» 14.01.2024 року і до ФОП [PERSON] - 19.01.2021 року про повернення коштів за квитки в розмірі 100% номінальної вартості та сервісного збору . У відповідь на вказане звернення, е\\ листом від 16.01.2024 року служба врегулювання спорів Кarabas рекомендувало звернутись до організатора заходу ФОП [PERSON] [INFO] 19.01.2024 https://musin/zp/ua/ повідомлено позивача, що про повернення сервісного збору необхідно звертатись за місцем придбання квитків, а щодо повернення коштів за скасований концерт організатор повертає лише 60% номінальної вартості квитка На сайті https://karabas.com/ua в розділі «Мої квитки» зазначено, що концерт Ані Лорак призначений на 22.05.2022 в м. Запоріжжя скасований, причина відміни заходу - санкції). Із листа ТОВ «ПКА Груп» ФОП [PERSON] від 29.04.2022 року ФОП [PERSON] повідомлено про скасування концерту [PERSON] запланований в Запоріжжі 22.05.2022 року та повернути глядачам кошти в розмірі 70% від вартості квитка з 01.05.2022, а з 01.06.2022 року - в розмірі 60% вартості квитка. Відповідно до договору публічної оферти ТОВ «КРБС» є агентом з продажу білетів на культурно-видовищні заходи ,який діє на підставі укладених договорів з Принципалом з оформлення та продажу квитків на заходи. Позивач за цим договором є покупцем, який використовує послуги Агента з бронювання та оформлення квитків на умовах дотримання цієї оферти . Обов`язковою умовою придбання квитків є приєднання покупця до публічної оферти ТОВ «КРБС» з умовами якої покупець може ознайомитись на сайті karabas.com. Відповідно до зазначених правил в п.5 квитка зазначено,що відшкодування вартості квитка у разі скасування заходу проводиться організатором . При цьому вартість сервісного або інших додаткових зборів поверненню не підлягає . Із аналізу доказів відомості про ФОП [PERSON] зазначені в білеті на концерт , що не відбувся. Основним видом діяльності ФОП [PERSON] є Діяльність із підтримки театральних і концертних заходів (90.02 ). Із аналізу наданого листа ТОВ «ПКА Груп» ФОП [PERSON] від 29.04.2022 року встановлено, що ФОП [PERSON] виконує доручення ТОВ «ПКА Груп» щодо концерту [PERSON] запланованого в Запоріжжі 22.05.2022 і який скасований. Основним видом діяльності ТОВ «ПКА Груп» ЄДРПОУ 44027718 є театральна та концертна діяльність ( 90.1) Таким чином, судом встановлено із наданих доказів та заяв по суті справи,що організатором концерту [PERSON] запланованого в Запоріжжі 22.05.2022 року було ТОВ «ПКА Груп». ФОП [PERSON] є особа , яка за розпорядженням організатора , доручав агенту взяти на себе зобов`язання з продажу квитків та виконував розпорядження організатора щодо повернення квитків глядачам після скасування концерту ( Принципал) Вказані обставини сторонами не заперечувались, що не потребує доказування. Відповідно до договору Публічної оферти встановлено, що ця Оферта регламентує умови і порядок продажу Квитків, а також права та обов`язки, що виникають у зв`язку з цим у Агента і Покупця ( п.2.1). Продаж Квитків Покупцеві, в тому числі Електронних квитків, проводиться виключно на умовах цієї Оферти і лише в разі повного і беззастережного прийняття умов цієї Оферти Покупцем (акцепту Оферти). Частковий акцепт, а також акцепт на інших умовах не допускається. ( п. 2.2.) Якщо Покупець не приймає в повному обсязі умови цієї Оферти, продаж Квитків, в тому числі Електронних квитків, не проводиться. Придбані Покупцем Квитки не можуть бути повернуті, в тому числі в разі відмови Покупця на підставі незгоди Покупця з умовами цієї Оферти після акцепту її умов та оплати Квитка. Повернення коштів за придбані Покупцем Квитки можливе лише в порядку і на умовах, встановлених цією Офертою.( п. 2.3.) Відповідно до п.3.2 договору Агент не несе відповідальності за дії Принципала і/або Організатора заходу та/або третіх осіб з продажу Квитків, що діють від свого імені та/або від імені Принципала або Організатора заходу, так само як і за організацію й факт проведення Заходу. П.4.1 цього договору зазначає, що оферта вважається основним документом в офіційних взаєминах між Покупцем і Агентом з купівлі-продажу Квитків. Прийняття Покупцем цієї Оферти здійснюється шляхом послідовного вчинення Покупцем дій, зазначених у п. 4.3 цієї Оферти (акцепт Оферти). Вчинення акцепту Покупцем цієї Оферти проводиться добровільно і дорівнює укладенню письмового договору (п. 2 ст. 642 Цивільного кодексу України). П. 4.5.2. договору передбачає, що відповідно до положень пункту 4.5 цієї Оферти Покупець може отримати Електронний квиток за допомогою його відправки Агентом на вказану Покупцем адресу електронної пошти. Відправлення Електронного квитка здійснюється лише за умови виконання Покупцем зобов`язання по повній оплаті вартості Електронного квитка і Сервісного збору . Відповідно до п. 1.14. Оферти "Сервісний збір" - грошові кошти, що додатково стягуються з Покупця при реалізації Квитків за надавані Агентом послуги бронювання та оформлення квитків, нерозривно пов`язані з процедурою продажу квитків за допомогою Системи Агента. Розмір Сервісного збору для кожного Квитка становить певний відсоток від вартості послуги, зазначеної на квитку, традиційно - 10 % (десять відсотків), але в окремих випадках може обчислюватися в розмірі, індивідуально установленому Агентом. Розділом 6 зазначеного договору встановлений порядок повернення коштів. Так, 6.1. грошові кошти, що надійшли Агенту в якості оплати Квитка/Електронного квитка, підлягають поверненню Покупцеві тільки у разі відміни Заходу та при отриманні Агентом відповідного офіційного листа Принципала/Організатора заходу, в якому зазначаються умови (термін, час, місце) і порядок повернення квитків. З інформацією про порядок, строки, час і місце повернення квитків можна ознайомитися на Інтернет-сайті Агента. У разі, якщо повернення коштів Покупцям від скасованого, Заходу за Квитки, придбані у Агента, здійснюється в касах Принципала і/або Організатора заходу, згідно з офіційним листом Принципала і/або Організатора, Покупець не має права пред`являти претензії Агенту. П. 6.2. договору передбачає, що повернення грошових коштів відповідно до умов цієї Оферти за придбані Покупцем Квитки здійснюється тільки за Квитки, придбані в Точках продажів або на Інтернет-сайті Агента і Субагента, якщо дане місце повернення вказано в офіційному листі Принципала/Організатора Заходу згідно з пунктом 6.1. цієї Оферти. Відповідно до п. 6.4.договору повернення грошових коштів відповідно до умов цієї Оферти за придбані Покупцем Квитки завжди проводиться за вирахуванням Сервісного збору Агента та вартості доставки замовлених і оплачених Покупцем Квитка/ів (якщо доставка була замовлена й оплачена Покупцем). Відповідно до п.10.4. 1 Агент зобов`язаний надавати Покупцю: необхідну інформацію про конкретні заходи; необхідну інформацію про дати, місце і час повернення коштів за придбані Квитки в разі скасування Заходу. Підставою для надання такої інформації є офіційний лист Принципала і/або Організатора заходу; - інструкції для оформлення/оплати/отримання Квитка. Вичерпною інформацією вважається та інформація, яку Агент публікує на сайті та надає до Точки продажу та кас Агента. Розділом 11 цього договору передбачена відповідальність сторін договору. Так, відповідно до п.11.1. У разі невиконання або неналежного виконання своїх зобов`язань, передбачених цією Офертою, Сторони несуть відповідальність відповідно до законодавства України та умовами цієї Оферти. При цьому відповідальність Агента перед Покупцем обмежується функцією організації та здійснення взаємодії між Принципалом (і/або Організатором) і Покупцем з метою продажу Квитків ( п.11.2). Агент не несе відповідальності за невідповідність наданих Принципалом послуг очікуванням Покупця та/або його суб`єктивній оцінці. Поради та рекомендації, надані Покупцю, не можуть розглядатися як гарантії.. 11.5. Агент не несе відповідальності за будь-які збитки та моральну шкоду, понесені Покупцем в результаті помилкового розуміння або нерозуміння ним інформації про порядок оформлення/оплати Замовлення, а також отримання і використання Послуг. 11.6. Сторони звільняються від відповідальності за повне або часткове невиконання своїх зобов`язань за цією Офертою, якщо таке невиконання стало наслідком обставин непереборної сили, тобто надзвичайних і невідворотних за даних умов обставин. До обставин непереборної сили, зокрема, відносяться: епідемії, стихійні лиха, військові дії, страйки, стихійні безлади і протести, дії та рішення державних органів влади, введення надзвичайного стану, введення військового стану, збої, що виникають в телекомунікаційних і енергетичних мережах. Таким чином, між позивачем та третьою особою (Агентом) який за дорученням принципала ФОП Мусіна Г.Г. ( Принципала) діяв в інтересах ТОВ «ПКА Груп» (Організатора концертного заходу ) було укладеного договір публічної оферти з приводу продажу квитків на концерт Ані Лорак у визначений час та у визначеному місті . Факт укладення договору підтверджується автоматично сформованими квитками, а факт надання послуг - оформленням електронних квитків. Таким чином , ТОВ «ПКА Груп» взяв на себе зобов`язання з приводу надання концертних послуг. Зазначена послуга не була надана позивачу , концертний захід був скасований внаслідок повномасштабної збройної агресії РФ та введенням в Україні воєнного стану, а також накладенням державою санкцій на співачку [PERSON] . При цьому, позивачу, як споживачу послуг не були повернуті кошти, що надійшли Агенту в якості оплати квитків на концертний захід , які , відповідно до положень договору публічної оферти мають бути повернуті організатором заходу Згідно з пунктом 7 частини 1 статті 1 Закону України «Про захист прав споживачів» договір - усний чи письмовий правочин між споживачем і продавцем (виконавцем) про якість, терміни, ціну та інші умови, за яких реалізується продукція. Підтвердження вчинення усного правочину оформляється квитанцією, товарним чи касовим чеком, квитком, талоном або іншими документами. Відповідно до частини 1 статті 626 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Відповідно до частин 1, 2 статті 638 ЦК України договір є укладеним, якщо сторони досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Відповідно до частини 1 статті 639 ЦК України договір може бути укладений у будь-якій формі, якщо вимоги щодо форми договору не встановлені законом. Відповідно до статті 525 ЦК України одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. Згідно зі статтею 526 ЦК України зобов`язання повинні виконуватися належним чином і відповідно до умов договору. За змістом статей 610-612 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). У разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом. Боржник вважається таким, що прострочив якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом. Статтею 901 ЦК України встановлено, що за договором про надання послуг одна сторона (виконавець) зобов`язується за завданням другої сторони (замовника) надати послугу, яка споживається в процесі вчинення певної дії або здійснення певної діяльності, а замовник зобов`язується оплатити виконавцеві зазначену послугу, якщо інше не встановлено договором. За змістом Розділу Х Інструкції з ведення квиткового господарства в театрально-видовищних підприємствах та культурно-освітніх закладах, затвердженої наказом Міністерства культури і мистецтв України №452 від 07 липня 1999 року, у разі скасування, переносу або зміни заходу відвідувачі (глядачі, слухачі) мають право повернути попередньо придбані квитки. Повернення коштів відвідувачам (глядачам, слухачам) проводиться організаторами заходу з пред`явленням документа, що посвідчує особу (паспорта, військового квитка, студентського квитка, посвідчення водія, службового посвідчення). Відповідно до пункту 13 Постанови Кабінету Міністрів України від 15 січня 2004 року №35 «Про затвердження Порядку організації та проведення гастрольних заходів» організатори гастрольних заходів, гастролери, підприємства, установи та організації, залучені до організації та проведення гастрольних заходів, а також власники (уповноважені ним органи чи особи) стаціонарних сценічних майданчиків у межах своїх повноважень забезпечують дотримання вимог законодавства про культуру, авторські та суміжні права, захист прав споживачів. Судом встановлено, що позивач неодноразово звертався з претензіями до агента з продажу квитків, принципала з приводу повернення коштів в розмірі 100% вартості квитків , у зв`язку із скасуванням заходу, але кошти повернуті не були. Враховуючи встановлені обставини, оскільки позивач не зміг відвідати концертний захід та спожити відповідну розважальну послугу з причин, що не залежали від нього, суд дійшов висновку про стягнення з ТОВ «ПКА Груп», як організатора заходу, на користь позивача суми сплачених за квитки коштів, але за виключенням сервісного збору. Вимоги про солідарне стягнення з ФОП [PERSON] не підлягають задоволенню, тому що обов`язок про повернення коштів покладається на організатора, а у суду відсутні докази про те що він є організатором заходу. Сам [PERSON] та ТОВ «ПКА Груп» стверджують що він виконував доручення організатора та діяв як Принципал в цих правовідносинах. Тому , на думку суду, він є неналежним відповідачем в справі. Позиція суду щодо стягнення номінальної вартості квитків із відрахування від суми стягнення сервісного збору ґрунтується на вимогах п. 1.14., 6.4 Публічної пропозиції укласти договір (оферта) щодо придбання квитків,до якої приєднався позивач , відповідно до яких сервісний збір це додаткові грошові кошти, що стягуються з Покупця при реалізації Квитків за надавані Агентом послуги бронювання та оформлення квитків і цим договором встановлено, що повернення грошових коштів відповідно до умов цієї Оферти завжди проводиться за вирахуванням Сервісного збору Агента . Таким чином, стягненню з ТОВ «ПКА Груп» на корисить позивача підлягають грошові кошти в сумі 5980 грн ( 2990грн.*2 квитка), а сервісний збір в сумі 323 грн (161,50*2) стягненню не підлягає. Суд не приймає доводи відповідачів про те, що позивачем пропущений строк на звернення з позовом, тому що з 24.02.2022 року в України Указом Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022 р. № 64/2022 введений воєнний стан, а з 19 березня 2022 року відповідно до п.19 "Прикінцеві та перехідні положення" Цивільного кодексу України у період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану строки, визначені статтями 257-259, 362, 559, 681, 728, 786, 1293 цього Кодексу, продовжуються на строк його дії. Що стосується позовних вимог про стягнення з відповідачів на користь позивача пені в розмірі 34 603 грн, то на думку суду ці вимоги задоволенню не підлягають із наступних підстав. Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 611 Цивільного кодексу України у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема сплата неустойки. Згідно з ч. 1 ст. 624 Цивільного кодексу України, якщо за порушення зобов`язання встановлено неустойку, то вона підлягає стягненню у повному розмірі, незалежно від відшкодування збитків. Відповідно до абз. 1 ч. 5 ст. 10 Закону України від 12.05.1991 № 1023-XII «Про захист прав споживачів» у разі, коли виконавець не може виконати (прострочує виконання) роботу надання послуги) згідно з договором, за кожний день (кожну годину, якщо тривалість виконання визначено у годинах) прострочення споживачеві сплачується пеня у розмірі трьох відсотків вартості роботи (послуги), якщо інше не передбачено законодавством. У разі коли вартість роботи (послуги) не визначено, виконавець сплачує споживачеві неустойку в розмірі трьох відсотків загальної вартості замовлення. Сплата виконавцем неустойки (пені), встановленої в разі невиконання, прострочення виконання або іншого неналежного виконання зобов`язання, не звільняє його від виконання зобов`язання в натурі. Позивач надав розрахунок пені за 6 місяців з 19.01.2024 року (дата відмови організатора заходу в поверненні коштів) до 20.07.2024 року за формулою: 6303 *3 *183/100= 34 603 грн. Але ж, відповідно до договору Оферти , до якого приєднався позивач , ця Оферта регламентує умови і порядок продажу квитків , а також права та обов`язки що виникають у зв`язку з цим у Агента ( ТОВ КРБС) та покупця квитків ( позивача) . Так, відповідно до п.3.1. договору Оферти предметом договору є надання покупцеві послуг з бронювання, оформлення , продажу і доставки квитків на заходи в порядку і на умовах , передбачених офертою . При цьому Агент не несе відповідальність за організацію та факт проведення заходу. Таким чином, сторонами договору Оферти є Агент з продажу квитків , в межах повноважень , наданих принципалом та організатором та покупець квитків на концерт . Організатор та Принципал не є сторонами цього договору, а тому до них не можуть бути застосовані наслідки , передбачені ст..611,624 ЦК України . Організатор та принципал, в межах наданих організатором повноважень, в розумінні ст..611,624 ЦК України та ст.10 Закону України «Про захист прав споживача», можуть нести відповідальність за не надання послуги з проведення концертного заходу у встановлений в квитках час і місті. Договірні зобов`язання мають виконуватися належним чином, а одностороння відмова від зобов`язань не допускається. Цивільним законодавством передбачено, що у разі порушення зобов`язань настають правові наслідки, зокрема, сплата штрафних санкцій. Проте, статтею 617 Цивільного кодексу України, передбачено можливість звільнення від відповідальності за порушення зобов`язання, якщо сторона договору доведе, що таке порушення сталося внаслідок випадку або непереборної сили (форс-мажору). Частиною 2 статті 14-1 Закону України «Про торгово-промислові палати в Україні» визначено, що форс-мажорними обставинами (обставинами непереборної или) є надзвичайні та невідворотні обставини, що об`єктивно унеможливлюють виконання зобов`язань, передбачених умовами договору, зокрема, загальна військова мобілізація, військові дії, оголошена та неоголошена війна, тощо. Торгово-промисловою палатою України було оприлюднено лист № 2024/02.0-7.1 від 28.02.2022, яким повідомлено, що військова агресія Російської Федерації проти України є форс-мажорною обставиною (обставиною непереборної сили). Це означає, що введення воєнного стану на території України є форс-мажором та є підставою для звільнення від відповідальності за порушення договору, але тільки в тому випадку, якщо саме ця обставина стала підставою для невиконання договірних зобов`язань. Тобто, необхідно довести зв`язок між невиконанням зобов`язань та воєнними діями в Україні. Також Торгово-промисловою палатою України на своєму сайті оприлюднила інформацію, що задля спрощення процедури засвідчення форс-мажорних обставин, вказаний лист слід вважати загальним офіційний листом щодо засвідчення форс-мажорних обставин, і його можна роздрукувати в якості відповідного підтвердження. Тобто, не потрібно звертатися за видачею індивідуального сертифіката. Судом встановлено, що концерт [PERSON] , як послуга , що мала бути надана позивачу як особі, яка придбала квитки на цей захід , не відбувся із об`єктивних причин, які не залежали від волі організатора заходу або принципала. Є загально відомою обставиною, яка не потребує доказування що на 22.05.2022 року ( дата концерту в Запоріжжі) в Україні був введений воєнний стан із-за повномасштабного вторгнення РФ. Вся країна була в полум`ї війни і на 22.05.2022 року країна тільки починала оговтуватись від цієї навали. Місто Запоріжжя було прифронтовим містом. В подальшому відповідно до рішення Ради Національної безпеки і оборони України від 19.10.2022 «Про застосування та внесення змін до персональних спеціальних економічних та інших обмежувальних заходів (санкцій)», введеного в дію Указом Президента України від 19 жовтня 2022 року № 726/2022, стосовно співачки [PERSON] введено ряд економічних санкцій. Таким чином, судом встановлено, що організатор концерту не зміг виконати свої зобов`язання перед позивачем щодо надання концертних послуг внаслідок форс-мажорних обставин. При розгляді справи суд має вирішити питання судових витрат. На час звернення до суду 01.10.2024 року судовий збір при зверненні до суду становив за вимоги майнового характеру 1% від ціни позову, але ж не менше 1211,20 грн. Позивач звільнений від сплати судового збору при зверненні з позовом на підставі п.3 ст.22 «Про захист прав споживачів». Окрім того, відповідно до посвідчення учасника бойових дій серія [NUMBER] від 14.04.2017 року [PERSON] є учасником бойових дій , що відповідно до п. 13 ч.1 ст. 5 Закону України « Про судовий збір» також є підставою для звільнення його від сплати судового збору при зверненні з позовом. Відповідно до ст.141 ЦПК України судові витрати розподіляються пропорційно задоволених вимог. Розглянувши позовні вимоги, судом задоволено 15 % від заявлених позовних вимог. Разом з тим, враховуючи, що розмір судового збору, відповідно до ст.4 Закону України « Про судовий збір» не може бути меншим ніж його мінімальний розмір 1211.20 грн., з відповідача , ТОВ «ПКА Груп» на користь держави підлягає стягненню судовий збір у розмірі 1211.20 грн, оскільки позивач при подачі позову звільнений від його сплати. На підставі ч. 8 ст.141 ЦПК України відповідачами в заявах по суті спору зроблена заява про очікувані попередні витрати на професійну правничу допомогу та намір подати докази понесених судових витрат протягом 5 днів після ухвалення рішення. Тому судом вирішене лише питання судового збору. На підставі викладеного,

Outcome: partial