Jurisdiction: civil
Date: 2025-08-11 00:00:00

[PERSON] звернулася до Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області (зміна назви суду на підставі Закону України «Про внесення змін до Закону України «Про судоустрій і статус суддів» щодо зміни найменування місцевих загальних судів» №4273-IX, який набув чинності 25 квітня 2025 року на Дніпровський районний суд Дніпропетровської області) з позовною заявою до Краматорської міської військової адміністрації, третя особа - Перша краматорська державна нотаріальна контора Краматорського районного нотаріального округу Донецької області, про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. В обґрунтування позовних вимог вказано, що [INFO] померла матір позивача [PERSON] , після смерті якої спадщину автоматично прийняв батько позивача - [PERSON] , оскільки проживав за однією адресою зі спадкодавцем. [INFO] [PERSON] також помер, після смерті якого залишилося спадкове майно, яке складається з квартири, розташованої за адресою: [ADDRESS] . З метою прийняття спадщини, позивач звернулася до Першої краматорської державної нотаріальної контори Краматорського районного нотаріального округу Донецької області, проте останній було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, у зв`язку з пропущенням строку, встановленого законодавством для прийняття спадщини. В обґрунтування поважності причини пропуску позивач посилається на те, що внаслідок бойових дій у Донецькій області, остання вимушена була евакуюватися з міста Краматорськ і до січня 2024 року перебувала в Республіці Італія. На підставі наведеного вище, просить суд визначити додатковий строк для прийняття спадщини. Ухвалою судді Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області від 14.08.2024 року дану позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито підготовче провадження у справі. Ухвалою Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області від 02.04.2025 року закрито підготовче засідання у справі та призначено до судового розгляду по суті.\~ Позивач в судове засідання не з`явилася, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялася належним чином, засобами електронного зв`язку надіслала заяву про розгляд справи без її участі. Відповідач в судове засідання також не з`явився, про причини неявки суд не повідомив, про день, час та місце слухання справи повідомлявся належним чином. Заяви про розгляд справи без участі до суду не надходило, відзиву на позов від відповідача також не надходило. Ухвалою Дніпровського районного суду Дніпропетровської області від 12.08.2025 року постановлено провести заочний розгляд справи. У зв`язку з неявкою в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, відповідно до положень ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Дослідивши матеріали справи, судом встановлено наступне. Згідно з свідоцтвом про народження серії [NUMBER] , виданого відділом реєстрації актів цивільного стану м. Краматорськ Донецької області від 26.12.1966 року, [PERSON] народилася [INFO] , про що зроблено актовий запис №855. Батьком записаний [PERSON] , матір`ю - [PERSON] . 30.01.1989 року [PERSON] зареєструвала шлюб з [PERSON] , актовий запис №139 та змінила прізвище на « [PERSON] », що підтверджується свідоцтвом про укладення шлюбу серії [NUMBER] , виданим відділом реєстрації актів цивільного стану м. Краматорськ Донецької області. Згідно з свідоцтвом на право власності на житло, виданим органом приватизації Краматорського верстатобудівельного виробничого об?єднання від 20.02.1995 року, квартира за адресою: [ADDRESS] на праві спільної власності належить [PERSON] та [PERSON] . Відповідно до свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданого 12.09.2020 року Краматорським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків), [PERSON] померла [INFO] , про що зроблено актовий запис №2352. Згідно з довідкою №7142 щодо реєстрації місця проживання на день смерті, [PERSON] була зареєстрована за адресою: [ADDRESS] . За вказаною вище адресою на день її смерті був також зареєстрований чоловік - [PERSON] . [INFO] [PERSON] помер, про що зроблено актовий запис №3824, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , виданим Краматорським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Краматорському районі Донецької області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) від 27.10.2021 року. Згідно з довідкою №7143 щодо реєстрації місця проживання на день смерті, [PERSON] був зареєстрована за адресою: [ADDRESS] . За вказаною вище адресою на день його смерті був зареєстрований один. 12.03.2024 року [PERSON] звернулася до Першої краматорської державної нотаріальної контори Краматорського районного нотаріального округу Донецької області з заявою про прийняття спадщини після смерті батька - [PERSON] . Також 12.03.2024 року до Першої краматорської державної нотаріальної контори Краматорського районного нотаріального округу Донецької області звернулася з заявою [PERSON] , яка відмовилася від спадщини після смерті батька - [PERSON] на користь [PERSON] . Постановою державного нотаріуса Першої краматорської державної нотаріальної контори Краматорського районного нотаріального округу Донецької області Фареника О.О. від 12.03.2024 року [PERSON] відмовлено у\~видачі свідоцтва\~про право\~на спадщину\~за законом\~на майно\~після смертібатька - [PERSON] , у зв`язку з пропущенням строку, встановленого законодавством для прийняття спадщини. Вирішуючи спір по суті, суд виходив з наступного. Згідно ст. ст. 15, 16 ЦК України кожна особа має право на звернення до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права у разі його порушення, невизнання або оспорювання та інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Відповідно до ст. ст. 1216, 1217 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом.\~ Згідно ч. ч. 1, 3 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Відповідно до ч. 1ст. 1258 ЦК України, спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Положеннями ст. 1261 ЦК України визначено, що у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Згідно з ч. ч. 1, 5 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Відповідно до ч. 3 ст. 1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого\~статтею 1270\~цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Судом встановлено, що [PERSON] на час відкриття спадщини після смерті дружини - [PERSON] , проживав з нею за однією адресою, отже вважається таким, що прийняв спадщину у відповідності до ч. 3 ст. 1268 ЦК України. Згідно ч. 1 ст. 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Відповідно до ч. 1 ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. У відповідності до ст. 1272 ЦК України, у разі, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. Судом також встановлено, що [PERSON] є спадкоємицею за законом після смерті батька, проте остання не була з ним зареєстрована за однією адресою на момент смерті та пропустила встановлений чинним законодавством строк для прийняття спадщини.\~ Будь-які відомості про наявність спадкоємців, які відповідно до ст. 1241 ЦК України мають право на обов`язкову частку, відсутні та судом не встановлені. Суд звертає увагу на те, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Згідно ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом. Відповідно до ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). В обґрунтування поважності причини пропуску строку для прийняття спадщини після смерті матері позивач посилається на введення воєнного стану на території України та активні бойові дії у Донецькій області, у зв`язку з чим остання вимушена була виїхати за кордон та певний час проживала у Республіці Італія, на підтвердження чого надала закордонний паспорт з відміткою про виїзд. У постанові Верховного Суду від 26 жовтня 2021 року у справі № 539/4424/20 (провадження № 61-14149св21), суд дійшов висновку про те, що вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеногостаттею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини кожної справи. Суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Суд враховує,\~що в\~період шестимісячного\~строку для\~прийняття спадщини\~після смерті[PERSON] на території України було запроваджено воєнний стан, який діє станом і на день розгляду справи, в результаті чого позивач не звернулася вчасно до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини. Враховуючи наведене вище, суд визнає поважними причини пропуску позивачем строку для подання заяви про прийняття спадщини, у зв`язку з чим доходить висновку про необхідність надання додаткового строку для прийняття спадщини терміном три місяці, який є достатнім для реалізації позивачем свого права на спадкування.

Outcome: approved