Jurisdiction: civil
Date: 2025-08-20 00:00:00

[PERSON] (далі позивач) звернувся до Іванківського районного суду Київської області з позовом до Іванківської селищної ради Київської області (далі відповідач) про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Позовні вимоги обґрунтовані наявністю підстав для визначення для [PERSON] додаткового строку для прийняття спадщини протягом двох місяців з дня набрання рішенням законної сили, що залишилася після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] . У своїй позовній заяві позивач зазначає, що його мати - [PERSON] померла [INFO] . Батько помер ще раніше. На час смерті мати позивача проживала за адресою: [ADDRESS] . Будь-які інші особи на час смерті матері не проживали разом з нею за вказаною адресою. Після смерті матері позивача залишилась спадщина у вигляді домоволодіння, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] . Відповідно до довідки № 73 від 29.05.2025, згідно з погосподарською книгою № 2 за 2024-2028 р., житловий будинок за вищевказаною адресою рахується за [PERSON] . Позивач має бажання прийняти спадщину після смерті своєї матері - [PERSON] , тому звернувся із відповідною заявою до приватного нотаріуса Вишгородського районного нотаріального округу Київської області. 20.06.2025 року приватний нотаріус відмовив позивачу у заведенні спадкової справи після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , у зв`язку з пропущенням строку для прийняття спадщини. Рідна сестра позивача - [PERSON] померла [INFO] . Рідний брат позивача - [PERSON] від прийняття спадщини відмовився. Позивач зазначає, що не встиг офіційно в належний термін прийняти спадщину за об`єктивних причин. Війна із російською федерацією також вплинула на час подання заяви до нотаріуса. Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 24.07.2025, головуючим суддею визначено суддю Мовчана В.В. Ухвалою Іванківського районного суду Київської області від 28.07.2025 відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження, підготовче судове засідання призначено на 21.08.2025. 21.08.2025 від [PERSON] до суду надійшла заява з якої вбачається, що він є рідним братом позивача та відмовляється від прийняття спадщини. У судове засідання 21.08.2025 позивач не з`явився, проте 21.08.2025 звернувся до суду із заявою, відповідно до якої просив проводити розгляд справи без його участі. Відповідач у судове засідання 21.08.2025 не з`явився, проте 13.08.2025 до суду надійшла заява про розгляд справи без представника селищної ради. Проти задоволення позовних вимог не заперечували. На підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у зв`язку із неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Згідно з ч. 3 ст. 200 ЦПК України, за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Суд, розглянувши подані матеріали, повно і всебічно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи по суті, вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Відповідно до вимог ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Згідно з вимогами ст. 12, 13, 78, 81, 82 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи в межах заявлених вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог чи заперечень, доказування не може ґрунтуватись на припущеннях. Обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Оцінка зібраних по справі доказів здійснюється за правилами, передбаченими ст. 89 ЦПК України, з врахуванням положень ст. 76-88 ЦПК України. Дослідивши надані докази, суд установив такі обставини. Як вбачається з свідоцтва про народження серії [NUMBER] батьками [PERSON] (мовою оригіналу) є [PERSON] (мовою оригіналу) та [PERSON] (мовою оригіналу). [INFO] померла [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] . Відповідно до довідки, виданої старостою Прибірського старостинського округу від 29.05.2025 № 72, [PERSON] проживала та була зареєстрована по [ADDRESS] . Як вбачається з довідки, виданої старостою Прибірського старостинського округу № 73 від 29.05.2025, згідно записів в погосподарській книзі № 2 за 2024-2028 роки, номер об`єкта 01-0116-1, житловий будинок з надвірними будівлями, що розташований за адресою: [ADDRESS] рахується за [PERSON] , яка померла [INFO] . Як вбачається з роз`яснення приватного нотаріуса Вишгородського районного нотаріального округу Київської області від 20.06.205, завести спадкову справу після смерті [PERSON] неможливо, у зв`язку з пропущенням строку, визначеним законодавством. Відповідно до Інформаційної довідки зі спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) № 81595543, спадкова справа після смерті [PERSON] не заводилася. [PERSON] померла [INFO] , що підтверджено лікарським свідоцтвом про смерть № 48 від 11.03.2024. Згідно з ст. 1220 Цивільного кодексу України, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Відповідно до ст. 1270 Цивільного кодексу України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини; якщо виникнення у особи права на спадщину залежить від неприйняття спадщини або відмови в його прийнятті іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється в три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття. Згідно з ч. 3 ст. 1272 Цивільного кодексу України, за позовом спадкоємця, що пропустив строк для прийняття спадщини із поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Статтею 1272 Цивільного кодексу України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 Цивільного кодексу України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Позивач пропустив встановлений строк для прийняття спадщини, тому вправі звернутись до суду з позовом для визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини. Згідно з п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30.05.2008 року, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, відповідно до частини третьої статті 1272 Цивільного кодексу України. Згідно з положеннями постанови Верховного Суду від 26 червня 2019 року в справі №\~565/1145/17, правила частини третьої статті 1272 Цивільного кодексу України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними. Такий правовий висновок висловив Верховний Суд України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Зазначений висновок відповідає правовим позиціям Верховного Суду України, які викладені у постановах: від 04 листопада 2015 року № 6-1486цс15, від 26 вересня 2012 року № 6-85цс12. Суд враховує правову позицію ЄСПЛ у справі «Ілхан проти Туреччини» від 27.06.2000, якою визначено, що при вирішення питання пропуску строку на вчинення дій має застосовуватись правило встановлення всіх обставин з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому, необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Цивільним кодексом України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 Цивільного кодексу\~України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до змісту ст. 1272 Цивільного кодексу України, позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається: 1) у разі відсутності письмової згоди всіх спадкоємців, які прийняли спадщину, на подання спадкоємцем, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори; 2) у разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори та відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину та могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви. При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов`язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини. Аналізуючи зібрані по справі докази в світлі наведених правових норм та вивчивши зазначені причини пропуску, встановленого законодавством строку, суд вважає, що строк на звернення із заявою про прийняття спадщини пропущений з поважних причин. Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в силу положень ст. 60\~ЦПК України докази в їх сукупності, оскільки позивач пропустив строк прийняття спадщини, то суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцем поважними, а позов задовольнити, та визначити позивачу додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини. Факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування, тому суд приходить до висновку, що позов обґрунтований, підтверджений матеріалами справи та підлягає задоволенню. Крім того, суд звертає увагу на те, що визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не вирішує питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, установленому статтею 1269 ЦК України, звернувшись в нотаріальну контору, після чого вважається таким, що прийняв спадщину. За таких обставин, суд визнає поважними причини пропуску строку прийняття спадщини, оскільки зазначені обставини ніким не спростовані, позивачем не було заявлено відмови від спадщини. Судом встановлено, що позивачем сплачено судовий збір у розмірі 1 211,20 грн., проте останній просить покласти витрати по сплаті судового збору на нього.

Outcome: approved