Jurisdiction: civil
Date: 2025-08-21 00:00:00

11.06.2025 представник позивачка звернулась до Подільського районного суду міста Полтави із позовом до Кредитної спілки «Полтава Капітал Плюс», третя особа - Подільський відділ державної виконавчої служби у місті Полтаві Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, про звільнення майна з-під арешту, в якому просить суд скасувати арешт (обтяження) нерухомого майна, накладений у межах виконавчого провадження № 55542921 та № 55543127, відкритих Подільським відділом державної виконавчої служби у місті Полтаві Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, на все майно, що належало [PERSON] , зокрема 1/4 частину квартири, розташованої за адресою: [ADDRESS] . В обґрунтування позовних вимог зазначає, що [INFO] помер чоловік позивачки [PERSON] , 1965 року народження. У зв`язку з відкриттям спадщини, 15 травня 2025 року [PERSON] звернулася до приватного нотаріуса Ющенко В.В., яка діє в межах Полтавського міського нотаріального округу, із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом на 1/4 частину квартири в [ADDRESS] . Нотаріус, розглянувши подану заяву, встановила, що на все майно спадкодавця накладено арешт згідно з інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно (номер обтяження 24525912, дата реєстрації 25.01.2018) та Єдиного реєстру боржників, де зазначено два виконавчі провадження щодо спадкодавця: №55543127 та №55542921, які перебувають на виконанні в Подільському ВДВС у м. Полтаві ГТУЮ у Полтавській області. У зв`язку з наявністю арешту нотаріус зазначила, що вчинення нотаріальної дії видачі свідоцтва про право на спадщину неможливе до моменту зняття арешту. У відповіді Подільського ВДВС від 16.12.2024 року на адвокатський запит представника позивачки зазначено про те, що [PERSON] не є стороною виконавчих проваджень №55542921, 55543127, відкритих на підставі заочного рішення суду, а тому інформація щодо зазначених виконавчих проваджень їй не надається. Державний виконавець повідомив, що зацікавлена особа має право звернутися до суду для вирішення питання скасування арешту в порядку, встановленому законом. Таким чином, наявний арешт майна померлого [PERSON] перешкоджає нотаріальному оформленню спадщини та реалізації законного спадкового права позивачки, що потребує судового захисту. Ухвалою Подільського районного суду міста Полтави від 12.06.2025 було відкрито провадження по справі, призначено справу до розгляду у порядку спрощеного позовного провадження. Ухвалою Подільського районного суду міста Полтави від 24.07.2025 замінено первісного відповідача Подільський відділ державної виконавчої служби у місті Полтаві Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції на належного- Кредитну спілку «Полтава Капітал Плюс», Подільський відділ державної виконавчої служби у місті Полтаві Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції залучено до участі у справі як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору. Витребувано у Подільського відділу державної виконавчої служби у місті Полтаві Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції матеріали виконавчих проваджень №55542921 та № 55543127. 20.08.2025 та 21.08.2025 на виконання ухвали Подільського районного суду міста Полтави від 24.07.2025 до суду з Подільського відділу державної виконавчої служби у місті Полтаві Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції надійшли копії матеріалів виконавчих проваджень. Позивач в судове засідання не з`явилася доручила представляти свої інтереси адвокату Малофєєву А.І., який також в судове засідання не з`явився, але від нього надійшла заява про розгляд справи без участі позивача та її представника, просив прийняти рішення про задоволення позовних вимог. Представник відповідача Кредитної спілки «Полтава Капітал Плюс» та представник третьої особи Подільського відділу державної виконавчої служби у місті Полтаві Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції в судове засідання не з`явилися, про час і місце судового розгляду повідомлені належним чином. Суд, вивчивши матеріали справи, оцінивши докази у справі за принципами встановленими ст. 89 ЦПК України, вважає що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав. Кожна особа має право в порядку, встановленому законом, звернутися за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів (ч. 1.ст. 4 ЦПК України). Суд розглядає цивільні справи не інакше, як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі (ч. 1.ст. 13 ЦПК України). Відповідно до копії паспорта громадянина України [PERSON] серії [NUMBER] , нею 18.06.1996 зареєстровано шлюб з громадянином [PERSON] (а.с. 11-14). Отже, [PERSON] , [INFO] , є дружиною [PERSON] , [INFO] . Як вбачається з постанови приватного нотаріуса Полтавського міського нотаріального округу Полтавської області Ющенко В.В. від 15.05.2025 за вих. № 92/02-31, 16.04.2024 Юшенко В.В., приватним нотаріусом Полтавського міського нотаріального округу Полтавської області, заведена спадкова справа № 29/2024 (номер у Спадковому реєстрі 72305224) до майна померлого [INFO] [PERSON] . [INFO] , на підставі заяви доньки. [PERSON] . [INFO] , про відмову від прийняття спадщини. 16.04.2024 до спадкової справи долучено заяву дружини померлого - [PERSON] . [INFO] (місце проживання зареєстровано за адресою: [ADDRESS] , реєстраційний номер облікової картки платника податків [NUMBER] , тел.: [NUMBER] ), про прийняття спадщини, та заяву доньки померлого - [PERSON] . [INFO] , про відмову від прийняття спадщини. 07.12.2024 до спадкової справи долучено заяву матері померлого - [PERSON] , [INFO] , в якій вона зазначила, що в установлений законом строк спадщину не прийняла, наміру приймати спадщину та звертатися до суду за продовженням строку для прийняття спадщини не має. До складу спадкового майна входить 1/4 (одна четверта) частка житлового будинку, розташованого за адресою: [ADDRESS] . Право власності зареєстровано в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно 26.01.2022 Департаментом з питань реєстрації Полтавської області, номер запису про право власності 46422633, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 2569239853080. При підготовці до видачі свідоцтва про право на спадщину виявлено наявність арешту нерухомого майна в Державному реєстрі речових прав (номер обтяження 24525912, дата реєстрації 25.01.2018 року), накладеного на підставі постанови про арешт майна боржника 55543127, виданої 17.01.2018 року Подільським ВДВС м. Полтава ГТУЮ у Полтавській області, щодо особи, майно/права якої обтяжуються - [PERSON] , реєстраційний номер облікової картки платника податків якого [NUMBER] , адреса: [ADDRESS] . Ідентифікаційні дані особи, майно/права якої обтяжуються, відповідають ідентифікаційним даним померлого [PERSON] . Також в Єдиному реєстрі боржників наявні два записи щодо померлого, як боржника, з номерам виконавчих проваджень: 55543127, 55542921, видані Ленінським районним судом м. Полтави, перебувають на виконанні в Подільському ВДВС у м. Полтаві Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції. Відповідно до п. 4.20. глави 10 розділу II Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, ст. 24 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» відмовлено у вчиненні нотаріальної дії - видачі [PERSON] свідоцтва пре право на спадщину за законом на 1/4 (одну четверту) частку житлового будинку, розташованого за адресою: [ADDRESS] , після померлого [INFO] чоловіка, [PERSON] , у зв`язку з наявним арештом майна спадкоємця та внесенням його в Єдиний реєстр боржників, як боржника (а.с. 16). Згідно листа начальника Подільський відділ державної виконавчої служби у місті Полтаві Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції за вих. № 2183 від 31.01.2025 адресованого адвокату Малофєєву А. повідомлено про те, що оскільки [PERSON] не є стороною виконавчих проваджень №55542921, 55543127, відсутні підстави надання запитуваної інформації (а.с. 17). Заочним рішенням Ленінського районного суду м. Полтави від 13.11.2017 в справі № 553/2170/17, провадження № 2/553/1070/2017, за позовом Кредитної спілки «Полтава Капітал Плюс» до [PERSON] про стягнення заборгованості за кредитним договором, позовні вимоги задоволено стягнуто з [PERSON] на користь Кредитної спілки «Полтава Капітал Плюс» заборгованість в сумі 96975,55 грн., а також судовий збір в розмірі 1624,00 грн (а.с. 32-33). 15.01.2018 представник Кредитної спілки «Полтава Капітал Плюс» звернувся до Подільського ВДВС м. Полтави ГТУЮ із заявами про прийняття до виконання виконавчих листів, виданих Ленінським районним судом м. Полтави на підставі заочного рішенням від 13.11.2017 у справі № 553/2170/17 та накласти арешт на все майно боржника. До вказаних заяв додано виконавчі листи, видані Ленінським районним судом м. Полтави 09.01.2018 у справі № 553/2170/17 (а.с. 49-50, 53-54, 58-59, 63-64). Постановою головного державного виконавця Подільського відділу державної виконавчої служби міста Полтава Головного територіального управління юстиції у Полтавській області Масич С.І. від 16.01.2018 відкрито виконавче провадження № 55543127 з виконання виконавчого листа № 553/2170/17, виданого 09.01.2018 Ленінським районним судом м. Полтава про стягнення боргу в розмірі 96975,55 грн., боржник в якому [PERSON] , а стягувач Кредитна спілка «Полтава Капітал Плюс» (а.с. 50, 60). Також постановою головного державного виконавця Подільського відділу державної виконавчої служби міста Полтава Головного територіального управління юстиції у Полтавській області Масич С.І. від 17.01.2018 відкрито виконавче провадження № 55542921 з виконання виконавчого листа № 553/2170/17, виданого 09.01.2018 Ленінським районним судом м. Полтава про стягнення судового збору в розмірі 1624,00 грн., боржник в якому [PERSON] , а стягувач Кредитна спілка «Полтава Капітал Плюс» (а.с. 54, 65). Постановою головного державного виконавця Подільського відділу державної виконавчої служби міста Полтава Головного територіального управління юстиції у Полтавській області Масич С.І. від 17.01.2018 у виконавчому провадженні № 55543127 винесено постанову про арешт майна боржника, якою з метою виконання повного рішення суду накладено арешт на все рухоме мано та нерухоме майно, що належить боржнику [PERSON] , [INFO] , у межах суми звернення стягнення з урахуванням виконавчого збору/основної винагороди виконавця, витрат виконавчого провадження, штраф 106772,37 грн. (а.с. 51, 60). Крім того, постановою головного державного виконавця Подільського відділу державної виконавчої служби міста Полтава Головного територіального управління юстиції у Полтавській області Масич С.І. від 06.03.2018 у виконавчому провадженні № 55543127 звернуто стягнення на доходи боржника [PERSON] що отримує дохід у Головному управлінні ПФУ в Полтавській області у розмірі 20 % до виплати загальної суми боргу 106772,37 грн., з них 99,27 витрат виконавчого провадження стягнуто одноразово (а.с. 51, 61). Постановою заступника начальника Подільського відділу державної виконавчої служби у місті Полтаві Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції Дорошко П.С. від 13.12.2023 у виконавчому провадженні № 55543127 накладено арешт на грошові кошти/електронні гроші, що містяться на відкритих рахунках/електронних гаманцях, а також на кошти/електронні гроші на рахунках/електронних гаманцях, що будуть відкриті після винесення постанови про арешт коштів, крім коштів/електронних грошей, що містяться на рахунках/електронних гаманцях, що мають спеціальний режим використання, накладення арешту та/або звернення стягнення на які заборонено законом, та належать боржнику [PERSON] у межах суми звернення стягнення з урахуванням виконавчого збору/основної винагороди приватного виконавця, витрат виконавчого провадження, штрафів, яка становить 92607,42 грн. (а.с. 52, 61). Відповідно до листа в.о. начальника Головного управління Пенсійного фонду України Носенка В. адресованого Подільському ВДВС у місті Полтаві Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції за вих. № 1600-0404-8/25600, на виконанні в Головному управлінні знаходилась постанова ВП № 55543127 від 29.03.2018 (виконавчий лист № 553/2170/17 від 09.01.2018) на гр. [PERSON] , [INFO] , про стягнення заборгованості на загальну суму 106772,37 грн в розмірі 10%. Виплата пенсії гр. [PERSON] припинена з 01.04.2024 в зв`язку зі смертю пенсіонера, дата смерті [INFO] (актовий запис 8 464 від 23.03.2024). Утримання проведені по 30.04.2022 в розмірі 14149,66 грн. Заборгованість станом на 01.05.2022 становить 92622,69 грн. (а.с. 52, 62 За результатами пошуку виконавчих проваджень в АСВП станом на 24.07.2025 в провадженні Подільського відділу державної виконавчої служби у місті Полтаві Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції перебувають виконавчі провадження № 55542921 та № 55543127, в яких боржник [PERSON] , а стягувач Кредитна спілка «Полтава Капітал Плюс» (а.с. 34-35). Згідно з частиною першою статті 4\~Цивільного процесуального\~кодексу України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду зазахистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Частиною другою статті 15 Цивільного кодексу України\~передбачено, що кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Згідно з частиною першою статті 16 Цивільного кодексу України, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Частиною другою цієї статті визначено способи захисту цивільних прав та інтересів. Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом. Згідно частин першої та другої статті 56\~Закону України\~«Про виконавче\~провадження» арешт майна боржника застосовується для забезпечення реального виконання рішення. Арешт на майно (кошти) боржника накладається виконавцем шляхом винесення постанови про арешт майна (коштів) боржника або про опис та арешт майна (коштів) боржника. Відповідно до частин четвертої, п`ятої\~статті 59\~Закону №1404-VIII підставами для зняття виконавцем арешту з усього майна (коштів) боржника або його частини є: 1) отримання виконавцем документального підтвердження, що рахунок боржника має спеціальний режим використання та/або звернення стягнення на такі кошти заборонено законом; 2) надходження на рахунок органу державної виконавчої служби, рахунок приватного виконавця суми коштів, стягнених з боржника (у тому числі від реалізації майна боржника), необхідної для задоволення вимог усіх стягувачів, стягнення виконавчого збору, витрат виконавчого провадження та штрафів, накладених на боржника; 3) отримання виконавцем документів, що підтверджують про повний розрахунок за придбане майно на електронних торгах; 4)наявність письмового висновку експерта, суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання щодо неможливості чи недоцільності реалізації арештованого майна боржника у зв`язку із значним ступенем його зношення, пошкодженням; 5) відсутність у строк до 10 робочих днів з дня отримання повідомлення виконавця, зазначеного у частині шостій статті 61 цього Закону, письмової заяви стягувача про його бажання залишити за собою нереалізоване майно; 6) отримання виконавцем судового рішення про скасування заходів забезпечення позову; 7) погашення заборгованості із сплати періодичних платежів, якщо виконання рішення може бути забезпечено в інший спосіб, ніж звернення стягнення на майно боржника; 8)отримання виконавцем документального підтвердження наявності на одному чи кількох рахунках боржника коштів, достатніх для виконання рішення про забезпечення позову; 9) підстави, передбачені пунктом 1-2 розділу XIII "Прикінцеві та перехідні положення" цього Закону; 10) отримання виконавцем від Державного концерну "Укроборонпром", акціонерного товариства, створеного шляхом перетворення Державного концерну "Укроборонпром", державного унітарного підприємства, у тому числі казенного підприємства, яке є учасником Державного концерну "Укроборонпром" або на момент припинення Державного концерну "Укроборонпром" було його учасником, господарського товариства, визначеного частиною першою статті 1 Закону України "Про особливості реформування підприємств оборонно-промислового комплексу державної форми власності", звернення про зняття арешту в порядку, передбаченому\~статтею 11 Закону України" Про особливості реформування підприємств оборонно-промислового комплексу державної форми власності". У всіх інших випадках арешт може бути знятий за рішенням суду. Аналіз зазначених норм дає підстави дійти висновку, що арешт майна боржника є заходом звернення стягнення на майно боржника, який застосовується для забезпечення реального виконання рішення, що підлягає примусовому виконанню. Згідно з частиною першою статті 59\~Закону України\~«Про виконавче\~провадження» особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту. Як роз`яснив Пленум Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ в пункті 2 постанови № 5 від 03 червня 2016 року «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» позов про зняття арешту з майна може бути пред`явлений власником, а також особою, яка володіє на підставі закону чи договору або іншій законній підставі майном, що не належить боржнику (речове право на чуже майно). Позивач має намір прийняти спадщину після смерті спадкодавця [PERSON] однак через наявність арешту на квартиру, позбавлена можливості це зробити. Докази, які б підтверджували факт пред`явлення Кредитною спілкою «Полтава Капітал Плюс», як стягувачем, вимог до позивачки, як спадкоємця, в порядку статті 1281\~ЦК України протягом шести місяців від дня коли відповідач дізнався чи міг дізнатися про відкриття спадщини, у матеріалах справи відсутні та сторонами не надані. Статтею 41\~Конституції України та статтею 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, до якої Україна приєдналась 17.07.1997 року відповідно до Закону України «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів № 2, 4, 7 та 11 до Конвенції», закріплено принцип непорушності права приватної власності, який означає право особи на безперешкодне користування своїм майном та закріплює право власника володіти, користуватися і розпоряджатися належним йому майном, на власний розсуд учиняти щодо нього будь-які угоди, відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб. Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) втручання держави в право власності на житло повинне відповідати критеріям правомірного втручання в право особи на мирне володіння майном у розумінні Конвенції. Зокрема, згідно з рішенням ЄСПЛ від 23 вересня 1982 року у справі «Спорронґ і Льоннрот проти Швеції» будь-яке втручання у права особи передбачає необхідність сукупності таких умов: втручання повинне здійснюватися «згідно із законом», воно повинне мати «легітимну мету» та бути «необхідним у демократичному суспільстві». Якраз «необхідність у демократичному суспільстві» і містить у собі конкуруючий приватний інтерес; зумовлюється причинами, що виправдовують втручання, які у свою чергу мають бути «відповідними і достатніми»; для такого втручання має бути «нагальна суспільна потреба», а втручання - пропорційним законній меті. У своїй діяльності ЄСПЛ керується принципом пропорційності, тобто дотримання «справедливого балансу» між потребами загальної суспільної ваги та потребами збереження фундаментальних прав особи, враховуючи те, що заінтересована особа не повинна нести непропорційний та надмірний тягар. Конкретному приватному інтересу повинен протиставлятися інший інтерес, який може бути не лише публічним (суспільним, державним), але й іншим приватним інтересом, тобто повинен існувати спір між двома юридично рівними суб`єктами, кожен з яких має свій приватний інтерес, перебуваючи в цивільно-правовому полі. Виходячи з вищевикладеного, на час звернення позивача з даною заявою до суду, за наявності арешту (обтяжень) накладеного на майно, порушується право власності позивача, внаслідок чого остання позбавлена змоги реалізувати свої спадкові права після смерті чоловіка [PERSON] шляхом отримання свідоцтва про право на спадщину та в повному обсязі користуватися та розпоряджатися своїм майном на власний розсуд, а тому позовні вимоги є законними, обґрунтованими і такими, що підлягають задоволенню. Суд також звертає увагу, що позивач позбавлений можливості іншого способу захисту своїх прав, аніж скасування арешту з даного майна в судовому порядку.

Outcome: approved