Jurisdiction: civil
Date: 2025-08-18 00:00:00

05.05.2025 року позивач, [PERSON] , через свого представника, звернулася до суду з позовною заявою до Луцької міської ради про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини. В обґрунтування позовних вимог зазначає, що [INFO] помер брат [PERSON] - [PERSON] та після його смерті відкрилася спадщина. З метою оформлення спадкових прав [PERSON] звернулась до приватного нотаріуса Луцького міського нотаріального округу Вовчук М.В., однак їй було відмовлено у видачі свідоцтва на спадщину у зв`язку з тим, що нею пропущений шестимісячний строк для прийняття спадщини. [PERSON] знала про смерть брата, інших близьких родичів окрім неї у нього не було, до дня смерті вона його доглядала та постійно навідувала за місцем його проживання. Внаслідок похилого віку та погрішення стану здоров`я [PERSON] помилкового вирішила, що час на звернення до нотаруса з заявою про прийняття спадщини ще є та чекала на покращення свого стану здоров`я. Враховуючи викладене, просить суд визначити [PERSON] додатковий строк для подання до нотаріальних органів заяви про прийняття спадщини, що відкрилася після смерті її брата [PERSON] , який помер [INFO] , терміном у 3 місяці з часу набрання рішенням законної сили. Ухвалою суду від 06.05.2025 року відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання. 03.06.2025 року судом було зроблено запит до приватного нотаріуса Луцького міського нотаріального округу Вовчук М.В. про надання витягу (інформаційної довідки) із спадкового реєстру. 24.06.2025 року до суду від приватного нотаріуса Луцького міського нотаріального округу Вовчук М.В. надійшла відповідь на запит, в якій зазначено, що спадкова справа після смерті [PERSON] не заводилась, так як заявниця, [PERSON] , пропустила строк для прийняття спадщини. До даної відповіді приватним нотаріусом було додано: заяву [PERSON] від 28.04.2025 року, копія паспорта та копія РНОКПП, видані на ім`я [PERSON] , інформацію з Реєстру Луцької міської територіальної громади про зняття із задекларованого/зареєстрованого місця проживання № 2879 від 29.10.2024 року, копію свідоцтва про смерть [PERSON] , копії свідоцтв про народження [PERSON] , [PERSON] , інформації щодо прийняття спадщини № 01-16/68 від 28.04.2025 року, інформаційну довідку зі Спадкового реєстру № 81623281 від 23.06.2025 року. Ухвалою суду від 24.06.2025 року було закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду. Представник позивача [PERSON] подав на адресу суду клопотання про розгляд справи у його відсутності та відсутності позивача, подану позовну заяву підтримують повністю та просять її задовольнити. Предстаник Луцької міської ради - адвокат Стецюк О.О. також подав клопотання про розгляд справи без їх участі, при вирішенні питання покладаються на розсуд суду. Відповідно до вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши письмові докази, які містяться в матеріалах справи, суд приходить до наступного. Згідно ст.ст. 1217,1223 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у ст.ст. 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. Судом встановлено, що [INFO] помер [PERSON] , про що свідчить свідоцтво про смерть серії [NUMBER] , видане 24.10.2024 року Луцьким віддалом державної реєстрації актів цивільного стану у Луцькому районі Волинської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції. [PERSON] заповіту на випадок своєї смерті не залишив, отже спадкування здійснюється за законом. Статтею 1258 ЦК України передбачено, що спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття. Відповідно до ч. 1 ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Статтею 1262 ЦК України визначено, що у другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід, як з боку батька, так і з боку матері. Позивач [PERSON] є рідною сестрою [PERSON] , що підтверджується відповідними свідоцтвом про їх народження - серії [NUMBER] від 22.09.1964 року та серії [NUMBER] від 15.11.1961 року. Спадкова справа після смерті [PERSON] не заводилася, що підтверджується інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру № 81623281 від 23.06.2025 року. З метою оформлення своїх спадкових прав [PERSON] звернулася до приватного нотаріуса Луцького міського нотаріального округу Вовчук М.В., за наслідками розгляду отримала відповідь № 01-16/68 від 28.04.2025 року, з якої слідує, що вона з заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] звернулася з пропуском строку для прийняття спадщини, у зв`язку з чим їй рекомендовано звернутися до суду з позовом для визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Надаючи правову оцінку причинам пропуску позивачем строку для прийняття спадщини, суд зазначає наступне. Частиною ч. 1 ст. 1270 ЦК України визначено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. В даному випадку шестимісячний строк встановлений для прийняття спадщини після померлого [PERSON] , з урахуванням положення ч. 2 ст. 1220 ЦК України, закінчився. Разом з тим, ч. 3 ст. 1272 ЦК України передбачено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку слід досліджувати поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Верховним Судом у постанові від 22.05.2019 року у справі № 640/7778/18 зроблено висновок, що визначаючи підстави позову як елементу його змісту, суд повинен перевірити, на підставі чого, тобто яких фактів (обставин) і норм закону позивач просить про захист свого права. Відповідно до рішення ЄСПЛ по справі «Ілхан проти Туреччини» від 27.06.2000 року, - при вирішення питання пропуску строку на вчинення дій має застосовуватись правило встановлення всіх обставин з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру. Задовольняючи позовні вимоги та надаючи позивачу додатковий строк для прийняття спадщини, суд враховує те, що позивач є людиною похилого віку, яка, знаючи про смерть свого брата та про необхідність подання заяви про прийняття спадщини, в силу своєї юридичної необізнаності з процедурою спадкування (а саме щодо строків прийняття спадщини), помилково вважала, що в неї ще є час для звернення до нотаріуса та саме у зв`язку з цим нею і було пропущено строк, який вона наразі просить поновити. Крім цього, суд також враховує й те, що строк, який пропустила позивач, є незначним (п`ять днів), інших спадкоємців, які б прийняли спадщину після смерті [PERSON] не має, заперечення зі сторони відповідача Луцької міської ради, відсутні. Враховуючи встановлені в ході розгляду справи обставини, а також те, що позивач є єдиним спадкоємцем другої черги після [PERSON] , який помер [INFO] , строк для прийняття спадщини нею пропущений з поважних причини, а тому, на підставі приписів ч. 3 ст. 1272 ЦК України, їй слід надати додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини три місяці з дня набрання рішенням суду законної сили. Встановлюючи саме такий додатковий строк для прийняття спадщини суд враховує, що на території Україні продовжує діяти воєнний стан. За наведених обставин, суд приходить до висновку про задоволення позову для прийняття спадщини у повному обсязі. Питання про розподіл судових витрат сторонами перед судом не порушувалось. Враховуючи вищевикладене,

Outcome: approved