Jurisdiction: civil
Date: 2025-08-04 00:00:00

[PERSON] (надалі за текстом - позивач) звернувся до Подільського районного суду міста Києва з позовною заявою до приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Ляпіна Дмитра Валентиновича (надалі за текстом - відповідач 1, приватний виконавець), державного підприємства «Сетам» (надалі за текстом - відповідач 2, підприємство), [PERSON] (надалі за текстом - відповідач 3, переможець), про визнання недійсним та скасування протоколу проведення електронних торгів в частині відхилення переможця та визначення переможцем наступного учасника, визнання недійсним та скасування акту про проведення електронних торгів, визнання недійсним та скасування свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів. Позовні вимоги обгрунтовані тим, що мало місце порушення правил проведення торгів №559189 (надалі за текстом - торги) зі сторони підприємства, внаслідок чого було неправомірно визнано переможцем відповідача 3. Також, позивач звертає увагу, що підприємством всупереч ухвали про забезпечення від 18.11.2021 не зупинив аукціон, з огляду на що, позивач просить суд: 1. Визнати недійсними та скасувати протокол проведення електронних торгів, сформований за результатами проведення електронних торгів із реалізації лоту N?496656 - Однокімнатна квартира загальною площею 25,2 кв.м, житловою 16,6 кв.м., що розташована за адресою: [ADDRESS] (надалі за текстом -квартира) в частині відхилення як переможця позивача та визначення переможцем наступного учасника - відповідача 3. 2. Визнати недійсним та скасувати Акт про проведення електронних торгів у виконавчому провадженні N?63443428 (надалі за текстом - спірний акт) щодо реалізації лоту N? 496656 - квартири. 3. Визнати недійсним та скасувати Свідоцтво про придбання майна з прилюдних торгів N?2883 від 20.12.2021 (надалі за текстом - спірне свідоцтво), видане приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Новохатнью Н.С. (надалі за текстом - приватний нотаріус). Приватний виконавець заперечує проти позову виходячи з того, що електронні торги, що відбулися 08.11.2021 року за лотом № 496656 були проведені відповідно до «Порядку реалізації арештованого майна», затвердженого наказом Міністерства юстиції України 29.09.2016 № 2831/5. Підприємство заперечує проти позову виходячи з того, що позивачем сплачено суму додаткової винагороди Організатору з порушенням строків. Підприємством було належним чином виконано Ухвалу про забезпечення позову. Ухвалою Суду від 15.01.2024 відкрито провадження у справі, вирішено здійснювати розгляд в загальному позовному провадженні та призначено підготовче засідання. 03.05.2024 до суду від відповідача 1 надійшов відзив. 13.06.2024 до суду від відповідача 2 надійшов відзив. Ухвалою від 20.01.2025 витребувано докази у підприємства, приватного нотаріуса та приватного виконавця. 04.03.2025 до суду від відповідача 2 надійшла заява про долучення доказів. 21.03.2025 до суду від відповідача 1 надійшла заява про долучення доказів. У судове засідання учасники судової справи не прибули. За змістом ст. 223 ЦПК України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. За наведених обставин, суд дійшов висновку про можливість розгляду справи у судовому засіданні за відсутності учасників справи, запобігаючи при цьому безпідставному затягуванню розгляду справи. У судовому засіданні судом було прийнято, складено і підписано вступну та резолютивну частини рішення. Розглянувши матеріали справи та дослідивши докази, суд встановив наступне. Заочним рішенням Деснянського районного суду міста Києва від 27.01.2015 у справі № 754/18911/14-ц стягнуто солідарно з [PERSON] та [PERSON] на користь Публічного акціонерного товариства «УкрСиббанк» заборгованість за кредитним договором про надання споживчого кредиту та відсотками в сумі 22736,18 доларів США, що за курсом НБУ станом на 20.10.2014 року становить 294 461,29 грн. Ухвалою Київського апеляційного суду від 05.04.2016 колегією було відхилено Апеляційну скаргу [PERSON] та залишити без змін Заочне Рішення Деснянського районного суду м. Києва від 27.01.2015 року. Постановою Київського апеляційного суду від 20.02.2020 замінено стягувача ПАТ «УкрСиббанк» на його правонаступника [PERSON] у виконавчих провадженнях з примусового виконання виконавчих листів, виданих на підставі заочного Рішення Деснянського районного суду м. Києва від 27.01.2015 року по справі 754/18911/14-ц. Деснянським районним судом міста Києва видано виконавчі листи на виконання Заочного Рішення від 27.01.2015. 28.10.2020 [PERSON] звернувся до приватного виконавця з заявою про прийняття виконавчого документу до виконання та примусового виконання рішення суду. 28.10.2020 приватним виконавцем було відкрито виконавче провадження [NUMBER]. 29.10.2020 приватним виконавцем було накладено арешт на все майно, що належить боржнику - [PERSON] 30.10.2020 приватним виконавцем було накладено арешт на грошові кошти [PERSON] . [PERSON] був власником квартири, що підтверджується наявною в матеріалах справи інформаційною Довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно №277789497 від 01.10.2021 та Договору купівлі-продажу квартири від 22.11.2006. Також, приватним виконавцем було описано та здійснено оцінку квартири, що підтверджується наявними в матеріалах справи постановами, актами та оцінкою 05.10.2021 до підприємства від приватного виконавця надійшла заявка на реалізацію арештованого майна - квартири. За змістом Протоколу № 559189 від 08.11.2021 про проведення електронних торгів переможець торгів - позивач; ціна продажу - 489 528,00 грн; загальний розмір винагороди організатора торгів - 24 476,4 грн; сума сплаченого гарантійного внеску - 23535,00 грн; розмір додаткової винагороди, яку необхідно перерахувати на рахунок Організатора торгів - 941,40 грн; Сума, яку необхідно перерахувати на рахунок продавця - 456 108,30 грн. Зазначені суми мають бути сплачені переможцем до 22.11.2021. Ухвалою Деснянського районного суду міста Києва від 18.11.2021 у справі № 754/18911/14-ц постановлено заборонити підприємству вчиняти будь-які дії, спрямовані на примусове відчуження без згоди власника нерухомого житлового майна, належного на праві співласності [PERSON] а саме - квартири до розгляду Деснянським районним судом міста Києва заяви [PERSON] про визнання виконавчого листа таким, що не підлягає виконанню. 20.11.2021 позивачем було сплачено 465 051,60 грн на рахунок приватного виконавця, що підтверджується відповідним меморіальним ордером. 24.11.2021 позивачем було сплачено на рахунок підприємства 941,40 грн, що підтверджується випискою за 24.11.2021. Підприємством було зупинено електронні торги, що підтверджується Актом від 01.12.2021. Ухвалою Деснянського районного суду міста Києва від 02.12.2021 у справі № 754/18911/14-ц постановлено скасувати заходи забезпечення заяви, що застосовані Ухвалою Деснянського районного суду міста Києва від 18.11.2021. За змістом Протоколу № 560880 від 10.12.2021 про проведення електронних торгів переможець торгів - відповідач 3; ціна продажу - 480 114,00 грн; загальний розмір винагороди організатора торгів - 24 005,70 грн; сума сплаченого гарантійного внеску - 23535,00 грн; розмір додаткової винагороди Організатору торгів - 470,70 грн.; сума, яку необхідно перерахувати на рахунок продавця 456 108.30 грн; зазначені суми мають бути сплачені переможцем до 24.12.2021. 17.12.2021 приватним виконавцем було складено акт про реалізацію предмета іпотеки 22.12.2021 приватним виконавцем було перераховано позивачу 465 051,60 грн, що підтверджується платіжним дорученням №3895. Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд керується наступним. Відповідно до п. 9 ч. 2 ст. 129 Конституції України, ст. 18 ЦПК України, однією з основних засад судочинства є обов`язковість рішень суду. Виконання рішення суду будь-якої інстанції необхідно розглядати як важливу частину «судового провадження» згідно зі ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, а отже, принцип справедливого правосуддя розповсюджується і на цю стадію судового провадження. За положеннями Закону України «Про виконавче провадження», виконавче провадження, як завершальна стадія судового провадження здійснюється з дотриманням серед інших таких засад як верховенства права, диспозитивності, справедливості, неупередженості та об`єктивності. Судом досліджено, що у провадженні Деснянського районного суду міста Києва перебувала справа №754/18911/14-ц, за результатами розгляду якої було ухвалено рішення про стягнення з [PERSON] та [PERSON] на користь Публічного акціонерного товариства «УкрСиббанк» заборгованість за кредитним договором про надання споживчого кредиту та відсотками в сумі 22736,18 доларів США, що за курсом НБУ станом на 20.10.2014 року становить 294 461,29 грн. Відповідно до ст. 55 ЦПК України у разі смерті фізичної особи, припинення юридичної особи, заміни кредитора чи боржника у зобов`язанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідної сторони або третьої особи на будь-якій стадії судового процесу. У відповідності до ст. 512 ЦК України, кредитор у зобов`язанні може бути замінений іншою особою, зокрема, внаслідок передання ним своїх прав іншій особі за правочином (відступлення права вимоги). До нового кредитора переходять права первісного кредитора у зобов`язанні в обсязі і на умовах, що існували на момент переходу цих прав, якщо інше не встановлено договором або законом (ст. 514 ЦК України). Відповідно до ст. 516 ЦК України заміна кредитора у зобов`язанні здійснюється без згоди боржника, якщо інше не встановлено договором або законом. Якщо боржник не був письмово повідомлений про заміну кредитора у зобов`язанні, новий кредитор несе ризик настання несприятливих для нього наслідків. У цьому разі виконання боржником свого обов`язку первісному кредиторові є належним виконанням. Судом встановлено, що Постановою Київського апеляційного суду від 20.02.2020 колегія ухвалила замінити стягувача ПАТ «УкрСиббанк» на його правонаступника [PERSON] у виконавчих провадженнях з примусового виконання виконавчих листів, виданих на підставі заочного Рішення Деснянського районного суду м. Києва від 27.01.2015 року по справі 754/18911/14-ц. Відповідно до ч. 4 ст. 82 ЦПК України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом. Виконання судового рішення здійснюється на підставі виконавчого листа, виданого судом, який розглядав справу як суд першої інстанції (ч.1 ст. 431 ЦПК України). Так, Деснянським районним судом міста Києва видано виконавчі листи на виконання Заочного Рішення від 27.01.2015. Матеріалами справи підтверджується, що надалі [PERSON] звернувся до приватного виконавця з заявою про відкриття виконавчого провадження, за результатами розгляду якої було відкрито ВП [NUMBER], у межах якого було накладено арешт, а надалі описано та здійснено оцінку квартири. Відповідно до ст. 61 Закону України «Про виконавче провадження» реалізація арештованого майна (крім майна, вилученого з цивільного обороту, обмежено оборотоздатного майна та майна, зазначеного у частині восьмій статті 56 цього Закону) здійснюється шляхом проведення електронних аукціонів або за фіксованою ціною. Реалізація за фіксованою ціною застосовується щодо майна, оціночна вартість якого не перевищує 30 мінімальних розмірів заробітної плати. Реалізація за фіксованою ціною не застосовується до нерухомого майна, об`єктів незавершеного будівництва, майбутніх об`єктів нерухомості, транспортних засобів, повітряних, морських та річкових суден незалежно від вартості такого майна. Судом встановлено, що приватний виконавець вчинив дії спрямовані на реалізацію арештованої квартири шляхом проведення електронного аукціону. Згідно із Порядком реалізації арештованого майна, затвердженим наказом Міністерства юстиції України № 2831/5 від 29.09.2016 року (у редакції, чинній на момент передачі спірного майна на реалізацію) (далі - "Порядок"), організатор електронних аукціонів, аукціонів за фіксованою ціною (далі - Організатор) - суб`єкт господарювання, якого за результатами конкурсної процедури відбору організатора (далі - Конкурс), передбаченої цим Порядком, уповноважено на здійснення заходів із супроводження програмного та технічного забезпечення центральної бази даних системи електронних ауціонів, збереження та захисту даних, що містяться у ній, обслуговування цієї системи, забезпечення її постійної роботи та доступу користувачів до неї, публікації повідомлень про безоплатне передання нереалізованого конфіскованого майна, забезпечення збереження майна і виконання інших функцій, передбачених цим Порядком. Так, 08.11.2021 р. підприємством були проведені електронні торги за лотом № 496656 з реалізації предмету іпотеки, а саме - квартири. Відповідно до ст. 655 ЦК України, за договором купівлі-продажу одна сторона (продавець) передає або зобов`язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов`язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму. Предметом договору купівлі-продажу може бути майно (товар), яке є у продавця на момент укладення договору або буде створене (придбане, набуте) продавцем у майбутньому. Особливості купівлі-продажу об`єктів незавершеного будівництва та майбутніх об`єктів нерухомості визначаються законом. До договору купівлі-продажу, що укладається на організованих ринках капіталу та організованих товарних ринках, конкурсах, аукціонах (публічних торгах), договору купівлі-продажу валютних цінностей і договорів купівлі-продажу фінансових інструментів, укладених поза організованим ринком, застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає з їхньої суті. (ст. 656 ЦК України). Відповідно до вимог пункту 1 розділу X Порядку, зокрема, на підставі копії протоколу переможець електронного аукціону протягом десяти банківських днів з дня визначення його переможцем здійснює розрахунки за придбане на електронному аукціоні майно в такому порядку: - зазначена в протоколі електронного аукціону сума коштів, яка дорівнює різниці між ціною продажу придбаного лота і сумою винагороди за організацію та проведення електронного аукціону за цим лотом, перераховується переможцем на рахунок відділу державної виконавчої служби (приватного виконавця); - сума гарантійного внеску, зарахованого на рахунок Організатора, визнається частиною оплати переможцем придбаного ним на електронному аукціоні майна та розподіляється Організатором відповідно до пункту 2 розділу III цього Порядку; - різниця між сумою гарантійного внеску та сумою винагороди за організацію та проведення електронного аукціону перераховується переможцем на рахунок Організатора у разі, якщо майно реалізовано за ціною, вищою від стартової; - у разі проведення електронного аукціону у порядку, визначеному пунктом 1 розділу VII цього Порядку, сума винагороди за організацію та проведення електронного аукціону перераховується переможцем на рахунок Організатора. Також, відповідно до вимог пункту 1 розділу X Порядку виконавець зобов`язаний повідомити Організатора про перерахування переможцем електронного аукціону коштів за придбане майно не пізніше наступного робочого дня з дня надходження коштів на рахунок відділу державної виконавчої служби (приватного виконавця) через особистий кабінет. У разі ненадходження всієї належної грошової суми на рахунок відділу державної виконавчої служби (приватного виконавця) у строки, визначені цим пунктом, відділ державної виконавчої служби (приватний виконавця) не пізніше наступного робочого дня через відповідний особистий кабінет повідомляє Організатора про несплату переможцем електронного аукціону належної грошової суми за придбане майно, що є підставою для вжиття відповідних заходів Організатором згідно з пунктом 3 розділу VIII цього Порядку. Здійснити дії, передбачені пунктом 3 розділу VIII цього Порядку, Організатор також має право у разі несплати переможцем суми додаткової винагороди чи письмового звернення переможця із повідомленням про відмову сплатити додаткову винагороду. Відповідно до пункту 3 розділу VIII Порядку, у разі якщо належна до сплати сума (у тому числі винагорода за організацію та проведення електронного аукціону) від переможця електронного аукціону не зарахована на рахунок одержувача у десятиденний строк або в інший строк, визначений абзацом одинадцятим пункту 1 розділу X цього Порядку, з дня проведення електронного аукціону, гарантійний внесок йому не повертається, а переможцем електронного аукціону визнається учасник, який запропонував ціну, що була перед ціною, запропонованою переможцем, що не сплатив належної грошової суми за придбане майно. Також, відповідно до пункту 3 розділу X Порядку, гарантійний внесок не повертається учаснику, який був визнаний переможцем електронного аукціону, але не вніс усієї належної грошової суми в строки, передбачені пунктом 1 цього розділу. Судом встановлено, що переможцем аукціону було визначено позивача. В протоколі проведення електронних торгів №559189 зазначено розмір додаткової винагороди, яку необхідно перерахувати на рахунок Організатора торгів, реквізити рахунку та призначення платежу, а також дата, до якої переможець електронного аукціону повинен повністю сплатити ціну лота (до 22.11.2021). Згідно ч.1 ст. 150 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Ухвалою Деснянського районного суду міста Києва від 18.11.2021 у справі № 754/18911/14-ц постановлено заборонити підприємству вчиняти будь-які дії, спрямовані на примусове відчуження без згоди власника нерухомого житлового майна, належного на праві співласності [PERSON] а саме - квартири до розгляду Деснянським районним судом міста Києва заяви [PERSON] про визнання виконавчого листа таким, що не підлягає виконанню. Суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи (ч.1 ст. 158 ЦПК України). Ухвалою Деснянського районного суду міста Києва від 02.12.2021 у справі № 754/18911/14-ц постановлено скасувати заходи забезпечення заяви, що застосовані Ухвалою Деснянського районного суду міста Києва від 18.11.2021. Як вбачається з матеріалів справи у період з 18.11.2021 по 02.12.2021 підприємством не вчинялось жодних дій щодо відчуження квартири. Крім того, відповідачем 2 було зупинено електронні торги, а відтак, суд відхиляє доводи позивача про невиконання відповідачем 2 Ухвали від 18.11.2021. 20.11.2021 позивачем було сплачено 465 051,60 грн на рахунок приватного виконавця, що підтверджується відповідним меморіальним ордером. 24.11.2021 позивачем було сплачено на рахунок підприємства 941,40 грн, що підтверджується випискою за 24.11.2021, в той час позивач повинен був сплатити певну суму. Таким чином, позивачем не було сплачено додаткову винагороду у строк вказаний в протоколі - 22.11.2021 та у строк визначений законодавством - протягом десяти банківських днів з дня визначення його переможцем (22.11.2021). Отже, підприємством правомірно було відхилено позивача як переможця відповідно до зазначених вище вимог Порядку та визначено переможцем наступного учасника - відповідача 3. Відтак, виходячи з встановлених обставин справи та приписів законодавства України, суд доходить до висновку про залишення позову без задоволення. Крім цього, суд звертає увагу на наступне. Відповідно до частини першої статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Частиною першою статті 15 ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. З урахуванням цих норм правом на звернення до суду за захистом наділена особа в разі порушення, невизнання або оспорювання саме її прав, свобод чи інтересів, а також у разі звернення до суду органів і осіб, уповноважених захищати права, свободи та інтереси інших осіб або державні та суспільні інтереси. Суд повинен установити, чи були порушені, невизнані або оспорені права, свободи чи інтереси цих осіб, і залежно від установленого вирішити питання про задоволення позовних вимог або відмову в їх задоволенні. З огляду на правову природу процедури реалізації майна на торгах, яка полягає в продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернуто стягнення, до покупця - учасника торгів, ураховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення торгів, складання за результатами їх проведення акта проведення торгів є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, тобто є правочином. Наведене узгоджується з правилами частини четвертої статті 656 ЦК України, за якою до договору купівлі-продажу на біржах, аукціонах (публічних торгах) застосовуються загальні правила про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає з їхньої суті. Зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам (ч.1 ст. 203 ЦК України). За змістом ст. 215 ЦК України Підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п`ятою та шостою статті 203 цього Кодексу. Недійсним є правочин, якщо його недійсність встановлена законом (нікчемний правочин). У цьому разі визнання такого правочину недійсним судом не вимагається. У випадках, встановлених цим Кодексом, нікчемний правочин може бути визнаний судом дійсним. Якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин може бути визнаний судом недійсним (оспорюваний правочин). Тож правова природа продажу майна з публічних (електронних) торгів дає підстави для можливості визнання торгів недійсними за правилами визнання недійсними правочинів, зокрема на підставі приписів цивільного законодавства (статей 203, 215 ЦК України) про недійсність правочину як такого, що не відповідає вимогам закону, у разі невиконання вимог щодо дотримання визначених правил про процедуру, порядок проведення торгів. Проте, позивач не просить суд визнати торги недійсними за правилами визнання недійсними правочинів, а просить визнати недійсними документи які складені за результатами торгів, що на думку суду, свідчить про те що позивачем обрано неефективний спосіб захисту. У Постановах від 4 липня 2023 року у справі № 233/4365/18 (пункт 35), від 15 вересня 2022 року у справі № 910/12525/20 (пункт 104), від 28 вересня 2022 року у справі № 483/448/20 (пункт 9.66) та інших Велика Палата Верховного Суду виснувала, що оскільки продаж майна на публічних торгах є правочином, то за певних умов (зокрема, у разі ефективності такого способу захисту для позивача) оскаржити можна саме такий правочин, а не протокол як документ, який засвідчує вчинення цього правочину. Вимоги ж про визнання недійсними протоколу проведення публічних торгів є неналежним і неефективним способом захисту. Такий самий підхід слід застосовувати і щодо оскарження іншого документа - акта про проведені електронні торги. Так, ефективність позовної вимоги має оцінюватися, виходячи з обставин справи, та залежно від того, чи призведе задоволення такої вимоги до дійсного захисту інтересу позивача без необхідності повторного звернення до суду (принцип процесуальної економії). Таким чином, під ефективним засобом (способом) слід розуміти такий, що призводить до потрібних результатів, наслідків, дає найбільший ефект. Тому ефективний спосіб захисту повинен забезпечити поновлення порушеного права, бути адекватним наявним обставинам. Обрання позивачем неналежного та неефективного способу захисту своїх прав є самостійною підставою для відмови у позові (див., зокрема, Постанови Великої Палати Верховного Суду від 19.01.2021 у справі № 916/1415/19 (пункт 6.21), від 02.02.2021 у справі № 925/642/19 (пункт 54), від 06.04.2021 у справі № 910/10011/19 (пункт 99), від 22.06.2021 у справі № 200/606/18 (пункт 76), від 02.11.2021 у справі № 925/1351/19 (пункт 6.56), від 23.11.2021 у справі № 359/3373/16-ц (пункт 155)). Враховуючи все вищевикладене, суд залишає позов без задоволення. Відповідно до вимог ст. 141 ЦПК України судові витрати позивача покладаються на позивача у зв`язку з відмовою в позові.

Outcome: dismissed