Jurisdiction: civil
Date: 2025-08-13 00:00:00

[PERSON] звернулася до суду із позовною заявою до [PERSON] , у якій після зменшення розміру позовних вимог прохає стягнути з відповідача на її користь завдані матеріальні збитки вартість відновлювальних ремонтно-будівельних робіт у розмірі, визначеному висновком експерта №12107 від 25.02.2025 у сумі 281\~668,72 грн. В обґрунтування позову позивачка зазначила, що вона є власником нежитлових приміщень кафе №№ la, 2a, 3a, 5-14, 1 загальною площею 191,0 кв.м. в літ. «А-4», що розташовані в цокольному поверсі будинку [ADDRESS] . Поверхом вище розташовані квартири [ADDRESS] та [ADDRESS] , які належать на праві приватної власності відповідачу [PERSON] . Вночі 11 серпня\~2020\~року відбулося залиття її приміщення з вище розташованих квартир [ADDRESS] і 3а. Для фіксування залиття цього ж дня вона викликала представників експлуатаційної організації Комунального підприємства «Жилкомсервіс». Актом про залиття від 13 серпня\~2020\~року, складеного комісією у складі: представника балансоутримувача будинку начальника дільниці № 12 КП «Жилкомсервіс» Рябовол Н.М., майстра дільниці № 12 КП «Жилкомсервіс» Кравчук А.В., представника організації, яка відповідно до укладеної угоди\~обслуговує внутрішньо-будинкові системи холодного водопостачання, майстра КП «Харківводоканал» [PERSON] , зафіксовано факт та наслідки залиття її приміщення. Також встановлено причину залиття цокольного приміщення - вихід з ладу підвідного гнучкого шлангу внутрішньо квартирного розгалуження приміщенні санвузла квартир [ADDRESS] , За по [ADDRESS] внаслідок довготривалої експлуатації. Позивачка зазначає, що залиття її приміщення відбувалося протягом тривалого часу. Почалося воно вночі, а дізналася про залиття вона тільки вранці об 11 годині, під час відкриття кафе. Вона відразу подзвонила відповідачу, на що він повідомив, що знає про залиття, що у нього трапилася аварія і його приміщення теж залито. Також відповідач пообіцяв відшкодувати їй всі збитки, спричинені залиттям її приміщення. Наступного дня після залиття відповідач оглянув пошкодження її приміщення внаслідок залиття і зобов`язався їх усунути. Протягом приблизно місяця найнятий ним фахівець відновив вбудовану шафу в приміщенні кабінету, повністю замінив її полки, стінки і двері. Після цього відповідач обіцяв усунути інші пошкодження, просив почекати деякий час, а потім почав ігнорувати її дзвінки. 08.10.2020\~засобом поштового зв`язку позивачка направила відповідачу претензію з вимогою відшкодувати їй збитки, завдані внаслідок залиття приміщення. Але відповідач її не отримав та лист був повернутий через закінчення терміну зберігання. Зазначене змусило її звернутися до суду за захистом порушених її майнових прав. Відповідач подав до суду відзив, зі змісту якого вбачається, що вважає позовні вимоги позивачки незаконними та необґрунтованими, такими що не підлягають задоволенню. Заперечуючи проти задоволення позову відповідач вказує, що він дійсно є власником квартир [ADDRESS] та [ADDRESS] . Приміщення квартир, які йому належать, здає в оренду. Станом на 11 серпня\~2020\~року одним з орендарів був ФОП [PERSON] . В середині серпня\~2020\~року він на вимогу позивачки оглянув приміщення, які постраждали від заливу, на момент огляду сліди були помітні лише в коридорі. Він запропонував свою допомогу по виправленню наслідків заливу та звернувся до [PERSON] , який є спеціалістом в галузі будівництва з проханням здійснити відновлювальні роботи для ліквідування наслідків заливу. За три тижня відновлювальний ремонт був здійснений, позивачка заявила, що претензій до внього не має. Жодного разу позивачка звернулася до нього ані в письмовому вигляді, ані за допомогою телефонного зв`язку, тому її позов для нього є несподіваним. Вважає, що позивачка в порушення вимог процесуального закону не надала належних, допустимих та достатніх доказів, які підтверджують його вину у залитті нежитлових приміщеннях, а також розміру завданої їй шкоди. Вважає акт залиття квартири недопустимим доказом, оскільки він складений із порушенням вимог закону та за його відсутністю, оскільки він його не підписував. Звіт щодо розміру завданої шкоди складений оцінювачем, який не має належної кваліфікації для визначення не тільки наявності шкоди та її оцінки, але й наявності причинного зв`язку між настанням наслідків у вигляді наявності шкоди та його діями (бездіяльністю), що свідчить про недопустимість такого доказу. Засобами поштового зв`язку до суду надійшла відповідь позивачки на відзив, зі змісту якого вбачається, зокрема, що дійсно, після залиття відповідач оглянув завдані внаслідок залиття пошкодження її приміщення та обіцяв їх усунути. Доводи відповідача, що сліди залиття були лише в приміщенні коридору спростовуються актом про залиття. Факт залиття її приміщення внаслідок неправомірної бездіяльності відповідача (невиконання ним, як власником квартири, з якої сталося залиття, обов`язку з утримання санітарно-технічних приладів, систем водопостачання та водовідведення у квартирі в належному стані) та обсяг спричинених пошкоджень є належним чином зафіксованими. Вважає необгрунтованими твердження відповідача, що позовні вимоги нею не доведені. Натомість відповідачем не надано жодних доказів, що свідчать про відсутність його вини у завданні їй шкоди, як і не спростовано її розмір. Саме відповідач, як власник квартири, з якої сталося залиття її приміщення, несе обов`язок з відшкодування завданої шкоди, оскільки відповідно до ст. 319 ЦК України власність зобов`язує. Ухвалою Київського районного суду м.Харкова від 19.12.2023 залучено до участі у справі у якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: ФО-П [PERSON] та виробничу медико-комерційну фірму ООО «Стиль». 16.01.2024 до суду надійшли письмові пояснення третьої особи директора виробничо медико-комерційної фірми ООО «Стиль» [PERSON] , зі змісту яких вбачається, що 01.09.2019 між виробничо медико-комерційної фірми ООО «Стиль» та відповідачем укладено договір оренди нежитлового приміщення - частини офісного приміщення. Строк дії договору - до 31.08.2020. Згідно умов договору відповідач взяв на себе зобов`язання один раз на рік проводити поточний ремонт приміщення, які останнім не виконувалися. Також вважає, що у виробничо медико-комерційної фірми ООО «Стиль» за договором відсутній обов`язок щодо відшкодування шкоди, завданої внаслідок залиття належних позивачці нежитлових приміщень, оскільки причиною такого залиття є саме несправності сантехники, яка знаходилася у туалетному приміщенні, яке не є предметом договору оренди. Що стосується акту про залиття, аварію, що трапилася на системі центрального опалення, горячого водопостачання (або холодного водопостачання) від 13 серпня\~2020\~року, зазначає, що акт складався без його участі, він його не підписував та з ним не ознайомлювався. Коли він складався йому не відомо. Його орендуєме приміщення зачиняється на ключ і доступу сторонніх осіб до нього не має. Оскільки комісія змогла пройти до туалету і там усе оглянути та зробити свої висновки, а саме про вихід з ладу гнучкого шлангу внутрішньо квартирного розгалуження в приміщенні санвузла, то відповідно цей сан вузел не входить в орендуєму ним площу, оскільки в офіс, який орендується виробничо медико-комерційної фірми ООО «Стиль, без його відома комісія не змогла би зайти, його площа зачинена на замок. Окрім того, актами не зафіксовано його відмову в доступі до орендованого приміщення для встановлення причин залиття, що є необхідною умовою при його складанні. Також вказує, що у вказаному акті зазначено, що на час огляду і складання акту пройшло два дні, аварійна ситуація виправлена, тому незрозуміло яким чином встановили причину аварійної ситуації, хто з членів комісії бачив, що був пошкоджений саме гнучкий шланг в приміщенні санвузла. Комісією також було встановлено, що залиття відбулося 11.08.2020, а позивачка звернулася до КП «Жилкомсервіс» із заявою про залиття лише 13.08.2020. В акті зазначено, що є свіжі сліди залиття, а є просто сліди залиття. Враховуючи, що раніше це кафе вже заливалося і відповідач з позивачкою про це знають, то не зрозуміло що саме було залито водою 11.08.2020, яка саме площа, а що було залито раніше. 14.02.2024 засобами поштового зв`язку до суду надійшла відповідь позивачки на письмові пояснення третьої особи, зі змісту якої вбачається, що представник третьої особи не надав до суду акт приймання- передачі до договору оренди, не зазначив, які приміщення квартири [ADDRESS] він орендує, чи є в орендованих ним приміщеннях санвузол, якщо ні, чи користується він тим санвузлом, в якому сталася аварійна ситуація, які особи орендують іншу частину квартири. Щодо твердження представника третьої особи, що «раніше її приміщення вже заливалося», то це не відповідає дійсності. Представником не зазначено жодних обставин та не надано жодних доказів тому, що її приміщення раніше заливалося. Представник третьої особи зазначив, що приміщення, які він орендує, зачинені на замок, та що він за зачиненими дверима не знає, що відбувається в іншій частині квартири. Він не почув, що в квартирі була аварія, що частина квартири також була залита водою, що комісією було проведено обстеження місця залиття. В такому випадку що він може знати про те, що відбувалося в її приміщенні, в якому він ніколи не був. Обстеження в її приміщенні відбувалося вже після усунення причини аварії в квартирі відповідача. Найбільше під час залиття було пошкоджено приміщення коридору, яке знаходиться безпосередньо під приміщенням туалетної кімнати квартири відповідача, де відбулася аварія та звідки текла вода. В коридорі вода текла ще протягом кількох днів, у тому числі і під час обстеження комісією приміщення, що і відобразила комісія в акті як свіжі сліди залиття. В акті про залиття встановлено сліди залиття в приміщеннях кабінету, кухні, підсобному приміщенні, в приміщенні санвузла, обідньої зали та холу. Саме сліди залиття, а не застарілі сліди. Відповідач у відзиві на позовну заяву зазначив, що приміщення належних йому квартир він надає в оренду, тобто підтвердив, що він в них не проживає. Представник третьої особи, зазначивши, що цей акт не підписаний відповідачем, натомість не пояснив, яким чином члени комісії мали його запросити. Не підписання акта відповідачем не впливає на його правильність. Вважає, що факт залиття її приміщень зафіксований належним чином, а звіт суб`єкта оціночної діяльності ФОП [PERSON] належним доказом. Ухвалою Київського районного суду м.Харкова від 06.06.2024 відмовлено \~у задоволенні\~клопотання представника відповідача - Рябовола В.В. про зупинення провадження у справі Ухвалою Київського районного суду м.Харкова від 13.11.2024 за клопотання представника відповідача [PERSON] адвоката Рябовола В.В. призначено по справі будівельно-технічну експертизу, проведення якої доручено експертам Національного наукового центру «Інститут судових експертиз ім.Засл.Проф. ім. М.С.Бокаріуса» Міністерства Юстиції України. Провадження по справі зупинено на час проведення експертизи. 05.03.2025 з Національного наукового центру «Інститут судових експертиз ім.Засл.Проф. ім. М.С.Бокаріуса» Міністерства Юстиції України до суду надійшов висновок експерта за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи №12107 по цивільній справі №953/18623/20, також повернуто матеріали цивільної справи. Ухвалою Київського районного суду м.Харкова від 06.03.2025 відновлено провадження у справі, призначено судове засідання. Позивачка у судовому засіданні заявлені позовні вимоги, з урахуванням зменшення їх розміру, прохала задовольнити, посилаючись на підстави, зазначені у письмових заявах по суті справи. Представник відповідача адвокат Рябовол В.В. у судовому засіданні проти задоволення позову заперечував з підстав, викладених у заявах по суті справи. Зокрема зазначив, що позивачкою недоведено розмір завданої їй шкоди, оскільки звіт суб`єктом оціночної діяльності ФОП [PERSON] від 04.09.2020 є недопустимим доказом у даній справі, а висновок експерта за результатами\~судової будівельно-технічної\~експертизи №1207\~від 25.02.2025\~щодо визначення\~вартості ремонтно-будівельних\~робіт,\~проведення яких\~необхідно для\~усунення пошкоджень\~нежитлових приміщень\~кафе внаслідок\~їх залиття,\~складений без\~урахування загального\~технічного \~стану приміщень\~та коефіцієнтом\~їх зносу.\~Також вважає,\~що позивачкою\~недоведено \~вину відповідача\~ у\~завдані їй\~шкоди,\~оскільки належні останньому на праві власності квартири перебували в оренді станом на 11.08.2020. Треті особи та їх представники у судове засідання не з`явилися, про час та місце розгляду справи повідомлені судом у встановленому законом порядку. Причини неявки суду невідомі. Згідно із частиною 1 статті 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті. Суд, заслухавши вступне слово сторін, допитавши свідків, експерта, дослідивши письмові заяви по суті справи, докази наявні в матеріалах справи та оцінивши їх у сукупності, встановив такі факти та відповідні їм правовідносини. Судом встановлено, що власником нежитлових приміщень №№1а,2а, 3а,5-14,І, загальною площею 191 кв.м. В літ «А4», що розташовані в цокольному поверсі будинку [ADDRESS] , є [PERSON] , позивачка. Зазначений факт підтверджується даними: відповіді КП «ХМБТІ» №9170/0410/23 від 07.12.2023 на запит [PERSON] ; відповіді Департаменту житлово-комунального господарства виконавчого комітету Харківської міської ради Харківської області від 12.12.2023 №М-9-2017/0/88-23.08-31-15731/0/129-23 на запит [PERSON] ;Витягом з Державного реєстру правочинів №690859 від 09.02.2005; Витягом про реєстрацію права власності на нерухоме майно №6485179 від 11.02.2005; договору купівлі продажу нежитлових приміщень від 09.02.2015, посвідчений приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Тороповою Н.А, зареєстрований в реєстрі за №419 . Судом встановлено, що власником квартир [ADDRESS] є [PERSON] , відповідач. Зазначений факт не заперечується сторонами та підтверджується даними: інформаційної довідки з Державного реєстру речових праві на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна №219908345 від 11.08.2020; відповіді Департаменту житлово-комунального господарства виконавчого комітету Харківської міської ради Харківської області від 12.12.2023 №М-9-2017/0/88-23.08-31-15731/0/129-23 на запит [PERSON] . 01.09.2019 між [PERSON] та ТОВ «ПМКФ «СТИЛЬ», укладено договір оренди нежитлового приміщення б/н (далі- Договір оренди від 01.09.2019), відповідно до умов якого [PERSON] (далі - орендодавець) передав у тимчасове користування ТОВ «ПМКФ «СТИЛЬ» (далі - орендар) офісне приміщення №3, загальною площею 37 кв.м., яке знаходиться на першому поверсі будинку [ADDRESS] . Договір вступає в силу з моменту його укладення та дії з 01.09.2019 до 31.08.2019. Сторони домовились, зокрема, що орендодавець зобов`язаний один раз на рік проводити поточний ремонт офісного приміщення (п.4.2 Договору оренди від 01.09.2019); орендар зобов`язався в повному обсязі сплатити збитки, які завдані в офісному приміщені з його вини (п.5.1.6 Договору оренди від 01.09.2019). 01.01.2020 між ФОП [PERSON] та ФОП [PERSON] укладено договір оренди нежитлового приміщення б\\н (далі Договір оренди від 01.01.2020), відповідно до умов якого [PERSON] (далі- орендодавець) передав у тимчасове користування [PERSON] (далі орендарю) частину офісного приміщення №3 у будинку [ADDRESS] , загальною площею 32 кв.м. Строк дію договору з 01.01.2020 по 30.08.2020. Сторони домовились, зокрема, що орендодавець зобов`язаний один раз на рік проводити поточний ремонт офісного приміщення (п.4.2 Договору оренди від 01.01.2020); орендар зобов`язався в повному обсязі сплатити збитки, які завдані в офісному приміщені з його вини (п.5.1.5 Договору оренди від 01.01.2020). Згідно даних акту про залиття, аварію, що трапилась на системі центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання) від 13.08.2020 (далі акт залиття) вбачається, що зі слів власника нежитлового цокольного приміщення [PERSON] , розташованого по [ADDRESS] , 11.08.2020 вночі у приміщенні туалетної кімнати вище розташованого приміщення квартир [ADDRESS] на внутрішньо-квартирному розгалужені системи водовідведення сталася аварійна ситуація, внаслідок чого було залито нежитлове цокольне приміщення кафе. При обстеженні нежитлового приміщення кафе встановлено, що в кабінеті площею 8.3 кв.м на стелі та стінах спостерігаються сліди залиття на площі близько 10 кв.м. В приміщенні коридору площею 9.1 кв.м. на стелі та стінах спостерігаються свіжі сліди залиття на площі близько 15 кв.м. В приміщенні кухні площею 27.6 кв.м. на стелі та стінах спостерігаються сліди залиття на площі 10 кв.м. В підсобному приміщенні площею 8.3 кв.м. на стелі та стінах спостерігаються сліди залиття на площі близько 5 кв.м. В приміщенні сан. Вузла площею 3.7 кв.м. спостерігаються сліди залиття на площі близько 8 кв.м. В приміщенні обідньої зали та холу загальною площею 52.2 кв.м. на стінах спостерігаються сліди залиття на площі 5 кв.м. В приміщенні кафе спостерігається кап води та відчувається запах вогкості. На підлозі на площі всього приміщення стоїть вода шаром 1 см. Залита електромережа. Причиною залиття цокольного приміщення є вихід з ладу підвідного гнучкого шлангу внутрішньо - квартирного розгалуження в приміщенні сан.вузла квартири [ADDRESS] в наслідок довготривалої експлуатації. На момент обстеження стояк системи водопостачання та водовідведення житлового будинку знаходиться в робочому стані. Акт залиття складено в присутності власника цокольного приміщення [PERSON] . Акт залиття складено та підписано членами комісії у складі: представника балансоутримувача будинку начальника дільниці №12 КП «Жилкомсервіс» - Рябоволом Н.М.; майстра дільниці №12 КП «Жилкомсервіс» - Кравчук А.В.; представника організації, яка відповідно до укладеної угоди обслуговує внутрішньо-будинкові системи холодного водопостачання майстром КП «Харківводоканал» [PERSON] . З актом залиття ознайомлений [PERSON] , який був допитаний судом у якості свідка та пояснив, що він є чоловіком позивачки, підвердив факт підписання акту залиття. Зазначив, що після залиття нежитлових приміщень кафе він позвонив відповідачу та повідомив про залиття приміщень, на що останній зазначив, що йому відомо про аварію, яка сталася внаслідок того, що лопнув шланг\~на зливному\~бачку унітазу,\~у зв`язку\~з чим\~ ним\~вживаються заходи щодо усунення її наслідків. [PERSON] пояснив, що відповідач був присутній під час огляду приміщень кафе, фіксації пошкоджень та складання акту залиття. Також відповідач був присутній під час огляду комісією його квартири, доступ до якої відповідач надав особисто. Відповідач частково відшкодував позивачці завдані збитки шляхом здійснення ремонтиних робіт шкафу-кладової у стіні, від ремонту інших пошкоджень та їх відшкодування, відмовився. Відповідно даних відповіді Департаменту житлово-комунального господарства виконавчого комітету Харківської міської ради Харківської області від 12.12.2023 №М-9-2017/0/88-23.08-31-15731/0/129-23 на запит [PERSON] вбачається, що за інформацією КП «Жилкомсервіс», житловий будинок [ADDRESS] , є однопідїздний, 5-ти поверховий, цегляний, покрівля шатрова шиферна. Будинок обладнаний центральними системами опалення, водопостачання, водовідведення, електро та газопостачання. Житловий будинок [ADDRESS] та [ADDRESS] та є однією будівлею. У даному житловому будинку, в цокольній частині, розташоване нежитлове приміщення кафе [ADDRESS] , загальною площею 191 кв.м. в літ. «А-4», яке належить [PERSON] на підставі права власності. 11.08.2020 сталося залиття нежитлового приміщення кафе з вище розташованих квартир на першому поверсі № [ADDRESS] , які належать на праві власності [PERSON] . Згідно правовстановлюючих документів та Державного реєстру прав власності на нерухоме майно, встановлено, що житлові квартири значаться за адресою: [ADDRESS] , а нежитлові приміщення, розташовані в цокольній та підвальній частині будинку, значаться за адресою: [ADDRESS] та є невід`ємною частиною житлового будинку. 04.09.2020 суб`єктом оціночної діяльності ФОП [PERSON] , сертифікат суб`єкта оціночної діяльності ФДМУ №622/20 від 17.07.2020 строк дії до 17.07.2023, виготовлено звіт про оцінку вартості матеріального збитку, завданого власнику нежитлового примушення кафе, розташованого за адресою: [ADDRESS] , внаслідок залиття нежитлового приміщення, відповідно до якого загальна вартість матеріальних збитків складає 317\~798 грн. з яких: вартість матеріалів 175938,66 грн.; вартість ремонтних робіт 125325 грн.; вартість обладнання, що було пошкоджено внаслідок залиття (гриль контактний, морозильний ларь, стабілізатор, стіл письмовий) 16 534 грн. Зі змісту Звіту (п.4.2 «Результат обстеження технічного стану») вбачається, що в результаті залиття у приміщенні встановлено: кабінеті, площею 8.3 кв.м, на стелі та стінах спостерігаються сліди залиття на площі близько 10 кв.м; в приміщенні коридору, площею 9.1 кв.м., на стелі та стінах спостерігаються свіжі сліди залиття на площі близько 15 кв.м.; в приміщенні кухні, площею 27.6 кв.м., на стелі та стінах спостерігаються сліди залиття на площі 10 кв.м.; в підсобному приміщенні, площею 8.3 кв.м., на стелі та стінах спостерігаються сліди залиття на площі близько 5 кв.м.; в приміщенні сан. Вузла, площею 3.7 кв.м., спостерігаються сліди залиття на площі близько 8 кв.м.; в приміщенні обідньої зали та холу, загальною площею 52.2 кв.м., на стінах спостерігаються сліди залиття на площі 5 кв.м. Також, у результаті впливу вологи деформовані дверні полотна та коробка, що тягне за собою зміну цих елементів. В приміщенні кафе спостерігається кап води та відчувається запах вологості. На підлозі на площі всього приміщення стоїть вода шаром 1 см. Деформація лінолеуму та часткове пошкодження плитки на підлозі, що виникли внаслідок залиття. Залита електромережа. Пошкоджено обладнання:гриль контактний ТМ «GGM Gastro KGK40», придбаний на початку 2020 році; морозильний ларь ТМ «GORENJE FH406С», придбаний у 2006 році;\~ стабілізатор ТМ «\~Optimum\~+». Виробник ТОВ «Укртехнологія», придбаний у 2013 році; стіл письмовий розміром 1,1х0,6х0,8 м., 2 одиниці. Також пошкоджені внаслідок вологи автоматичні вимикачі -7 шт.(поява іржі і збій роботи), що тягне за собою їх заміну. Виведено із ладу 6 точкових світильників, що також спричиняє їх заміну. Дані пошкодження тягнуть за собою ремонт вищезазначених елементів. Згідно висновку експерта, складеного 25.02.2025 за результатами судової будівельно-технічної експертизи №1207 по цивільній справі №953/18623/20 вбачається, що пошкодження нежитловим приміщенням кафе, що розташовані в цокольному поверсі за адресою: [ADDRESS] та які належать [PERSON] , спричиненні залиттям яке відбулося 11.08.2020. Технічною причиною залиття 11.08.2020 нежитлового приміщення кафе, що розташовані в цокольному поверсі за адресою: [ADDRESS] є вихід з ладу підвідного гнучкого шлангу в приміщенні сан. Вузла квартири [ADDRESS] , внаслідок довготривалої експлуатації. Пошкодження нежитлового приміщення кафе, що розташовані в цокольному поверсі за адресою: [ADDRESS] виникли внаслідок його залиття 11.08.2020: -приміщення 2а:стеля та стіни- ушкодження пофарбованої водоемульсійною фарбою поверхні ( плями, ерозія, потьоки); -приміщення 6: стеля та стіни ушкодження пофарбованої водоемульсійною фарбою поверхні (плями, ерозія, потьоки); -приміщення 7: стеля- ушкодження пофарбованої водоемульсійною фарбою поверхні (поодинокі плями)- 8.3 кв.м.; стіни- ушкодження шпалер (відставання від основи, плями) 28,82 кв.м.; підлога з лінолеуму ( деформація покриття від вологісних деформацій чорнової підлоги); -приміщення 8: стеля - ушкодження пофарбованої водоемульсійною фарбою поверхні (поодинокі плями)- 8.3 кв.м., стіни- ушкодження пофарбованої водоемульсійною фарбою поверхня з гіпсокартону (плями); демонтовано 7,8 кв.м. гіпсокартону; підлога з лінолеуму ( деформація покриття від вологісних деформацій чорнової підлоги); -приміщення 10: стеля пофарбована водоемульсійною фарбою має сліди ушкоджень (плями, потьоки), стіни пофарбовані водоемульсійною фарбою мають сліди ушкоджень (плями, потьоки). Вартість ремонтно-будівельних робіт, проведення яких необхідно для усунення пошкоджень нежитлових приміщень кафе внаслідок його залиття, що мало місце 11.08.2020 складає 281\~668,72 грн. Масштабність ушкоджень від залиття не надає змоги визначити ступінь фізичного зносу оздоблень приміщень, таким чином відповісти на питання з визначення розміру матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття нежитлових приміщень кафе станом на 11.08.2020, з урахуванням загального технічного стану приміщень та коефіцієнтом його зносу, не надається можливим. Допитаний у судвому засіданні судовий експерт [PERSON] надав роз`яснення щодо його висновку, складеного 25.02.2025 за результатами судової будівельно-технічної експертизи №1207 по цивільній справі №953/18623/20. Зазначив, що під час проведення експертизи, з огляду на масштабність ушкоджень нежитлового приміщення він був позбавлений можливості визначити ступінь фізичного зносу оздоблень приміщень та відповісти на питання з визначення розміру матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття нежитлових приміщень кафе станом на 11.08.2020, з урахуванням загального технічного стану приміщень та коефіцієнтом його зносу. Під час\~обстеження нежитлових\~приміщень кафе\~ним було\~встановлено,\~що оскільки\~залиття приміщень\~відболося із\~верхніх квартир,\~то нежитлові\~приміщення кафе\~зазнало пошкоджень\~ повністю.\~ Дані, що були зафіксовані в акті залиття достатньо відповідають пошкодженням. Пояснив, що вартість ремонтно-будівельних робіт, проведення яких необхідно для усунення пошкоджень нежитлових приміщень кафе внаслідок його залиття, що мало місце 11.08.2020 складає 281\~668,72 грн. Зазначена сума вартості ремонтно-будівельних робіт ним визначена станом на дату проведення експертизи. Питання щодо вартості обладнання, що було пошкоджено внаслідок залиття, до його компетенції не входить. Така вартість встановлюється за результатами товарознавчої, а не будівельно-технічної експертизи. Відповідно до статті\~6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод\~кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру. Кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу (частина перша статті 15 та частина\~перша\~статті\~16 ЦК України). У пунктах 8, 9 частини\~другої\~статті\~19 ЦК України\~передбачено, що способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути, зокрема, відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; відшкодування моральної (немайнової) шкоди. Завдання майнової (матеріальної) та моральної шкоди іншій особі є підставою виникнення цивільних прав та обов`язків (пункт 3 частини\~другої\~статті\~11 ЦК України). Зобов`язання про відшкодування шкоди - це правовідношення, в силу якого одна сторона (потерпілий) має право вимагати відшкодування завданої шкоди, а інша сторона (боржник) зобов`язана відшкодувати завдану шкоду в повному розмірі. Відповідно до статті 41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Використання власності не може завдавати шкоди правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію і природні якості землі. Згідно із статтею 317 ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном. На зміст права власності не впливають місце проживання власника та місцезнаходження майна. Статтею 319 ЦК України встановлено, що власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. При здійсненні своїх прав та виконанні обов`язків власник зобов`язаний додержуватися моральних засад суспільства. Власність зобов`язує. Власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію та природні якості землі. Відповідно до частини 1 статті 10 ЖК України громадяни зобов`язані дбайливо ставитися до будинку, в якому вони проживають, використовувати жиле приміщення відповідно до його призначення, додержувати правил користування жилими приміщеннями, економно витрачати воду, газ, електричну і теплову енергію. Статтею 151 ЖК України передбачено, що громадяни, які мають у приватній власності будинок (квартиру), зобов`язані забезпечити його схоронність, проводити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт, утримувати в порядку прибудинкову територію. Безгосподарне утримання громадянином належного йому будинку (квартири) тягне за собою наслідки, передбачені цивільним законодавством. Відповідно до Правил користування приміщеннями житлових будинків, затверджених Постановою КМУ від 24 січня 2006 року №45, власники квартир зобов`язані використовувати приміщення житлового будинку за призначенням, забезпечувати збереження житлових і підсобних приміщень та технічного обладнання; не допускати виконання робіт та інших дій, що викликають псування приміщень, приладів та обладнання будинку, порушують умови проживання громадян. Згідно частин першої та другої статті 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Стягнення збитків є одним із видів цивільно-правової відповідальності, для застосування якої потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме: протиправної поведінки, збитків, причинного зв`язку між протиправною поведінкою боржника та збитками і вини. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає. При цьому, такі витрати мають бути необхідними для відновлення порушеного права та перебувати у безпосередньому причинно-наслідковому зв`язку з порушенням. Майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала (частина\~перша\~статті\~1166 ЦК України). Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування якщо вона доведе, що шкоду завдано не з її вини (частина 2 статті 1166 ЦК України). Статтею 1192 ЦК України визначені способи відшкодування шкоди, завданої майну потерпілого. З урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (частина\~четверта\~статті\~263 ЦПК України). У разі встановлення конкретної особи, яка завдала шкоду, відбувається розподіл тягаря доказування: позивач повинен довести наявність шкоди та причинний зв`язок, відповідач доводить відсутність протиправності та вину (схожий висновок див. постанову Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 05 грудня 2022 року у справі № 214/7462/20 (провадження № 61-21130сво21). Отже, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини, якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. З огляду на викладене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу, саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності вини у завданні шкоди, а позивач доводить наявність шкоди та її розмір. У\~частинах першій, третій статті 12, частинах першій, п`ятій, шостій статті\~81 ЦПК України визначено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, кожна сторона повинна довести ті обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Згідно зі статями\~76,\~77,\~79 ЦПК України\~доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують, і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів) (частини перша-третя статті\~89 ЦПК України). В межах розгляду справи судом встановлено, що 11.08.2020 вночі у приміщенні туалетної кімнати вище розташованого приміщення квартир [ADDRESS] на внутрішньо-квартирному розгалужені системи водовідведення сталася аварійна ситуація, внаслідок чого було залито нежитлові приміщення, власником якого є позивачка. За зазначеним фактом складено акт про залиття від 13.08.2020. Згідно із пунктом 2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених\~наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76 (далі Правил) в разі залиття квартири складається відповідний акт. Відповідно до додатку №4 до зазначених Правил у акті, зокрема, зазначається, що трапилось, причини та наслідки залиття, акт складається комісією у складі головного інженера виконавця послуг, майстра, слюсаря-сантехніка, з актом ознайомлюються мешканці квартир. При цьому, необхідно наголосити на тому, що наявність шкоди та причинний зв`язок позивач може доводити будь-якими засобами доказування. Зазначені Правила не передбачають можливість встановлення вказаних обставин виключно\~актом, складеним за формою Додатку 4, а в пункті\~2.3.6. Правил передбачено лише можливість складення такого акту у разі залиття, аварії квартир (постанова Верховного Суду від 22.02.2023 у справі №263/14437/19). Суд зазначає, що складений акт залиття від\~13.08.2020 повністю відповідає формі, встановленій наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 № 76 «Про затвердження Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій», в ньому наведені: дата та місце складання; члени комісії, що складають акт; місце, де трапилося залиття; подія, що трапилася; наслідки залиття, а також причини залиття. Відсутність у акті залиття підпису сторін, зокрема відповідача, не спростовує дані зазначені у акті щодо наявності вини відповідача у залитті належних позивачці нежитлових приміщень, з огляду на те, що відповідач, як власник квартир, відповідає за стан внутрішньо квартирних мереж та обладнання, в тому числі несправність сантехніки. Доводи відповідача в частині того, що залиття нежитлових приміщень позивачки відбулося не з його вини, оскільки належні йому на праві власності квартири перебували в оренді станом на 11.08.2020, не можна вважати слушними. Так, умовами договорів оренди від 01.09.2019 та 01.01.2020, на які посилається відповідач в обґрунтування своїх заперечень, саме на відповідача, як орендодавця покладено обов`язок проводити поточний ремонт квартир, які передні в оренду під офісні приміщення. Умови договорів оренди від 01.09.2020 та 01.01.2020 передбачають обов`язок орендарів лише дотримуватися протипожежних правил та надають право останнім здійснювати заміну замків на вхідних дверях за згодою орендодавця та установлювати сигналізацію, інші системи безпеки. Відповідальність орендаря за несправність внутрішньо квартирних мереж та обладнання (кран, змішувачі, шланги, з`єднання, тощо), які він використовує, умови договорів оренди не містять. В межах розгляду справи не встановлено, що залиття нежитлових приміщень, належних позивачці сталося через неналежну експлуатацію орендарями квартир, які передані відповідачем під офісні приміщення. Як вище зазначалося, причинною залиття нежитлових приміщень є вихід з ладу підвідного гнучкого шлангу внутрішньо - квартирного розгалуження в приміщенні санвузла квартир, власником яких є відповідач, в наслідок довготривалої експлуатації. Також не можна вважати слушними доводи відповідача щодо недоведеності позивачкою розмір завданої їй шкоди, оскільки звіт суб`єктом оціночної діяльності ФОП [PERSON] від 04.09.2020 є недопустимим доказом у даній справі, а висновок експерта за результатами судової будівельно-технічної експертизи №1207 від 25.02.2025 щодо визначення вартості ремонтно-будівельних робіт, проведення яких необхідно для усунення пошкоджень нежитлових приміщень кафе внаслідок їх залиття, складений без урахування загального технічного стану приміщень та коефіцієнтом їх зносу. Суд зазначає, що звіт суб`єктом оціночної діяльності ФОП [PERSON] від 04.09.2020, наданий позивачкою, є в розумінні статті 76 ЦПК України письмовим доказом, а тому може бути складений будь-яким спеціалістом чи установою, що спеціалізується у певній галузі. ФОП [PERSON] , станом на 04.09.2020, була суб`єктом оціночної діяльності і діяла на підставі сертифікату суб`єкта оціночної діяльності ФДМУ №622/20 від 17.07.2020 із строком дії до 17.07.2023. А отже, Звіт від 04.09.2020 є допустимим, належним та достатнім доказом у даній справі, оскільки він складений компетентним суб`єктом оціночної діяльності, містить інформацію щодо предмета доказування та відповідно його даних можливо встановити дійсні обставини справи. Згідно висновку\~експерта,\~складеного за\~результатами будівельно-технічної\~експертизи,\~призначеної судом\~ за\~клопотанням сторони\~відповідача,\~ станом\~на 25.02.2025 вартість ремонтно-будівельних робіт (трудовитрати при виконанні будівельних робіт; час роботи будівельних машин та механізмів; будівельні матеріали, вироби та конструкції), проведення яких необхідно для усунення пошкоджень нежитлових приміщень кафе внаслідок його залиття, що мало місце 11.08.2020 складає 281\~668,72 грн. Судом встановлено, що внаслідок масштабного залиття, належні позиваці нежитлові приміщення були повністю пошкодженні, оскільки залиття приміщень відбулося із квартири, яка розташована поверхом вище. А отже,\~відповідно до\~вимог статтей\~22\~та 1192\~ЦК України,\~позивачці підлягає\~відшкодування реальна\~вартість ремонтно-будівельних\~робіт на момент розгляду справи, проведення яких необхідно для усунення пошкоджень нежитлових приміщень кафе внаслідок їх залиття. Урахування загального технічного стану приміщень та коефіцієнт їх зносу, не є предметом доказування у даній справі. З огляду\~ на\~зазначене,\~суд,\~розглянувши справу\~в межах\~заявлених вимог\~та на\~підставі \~наданих сторонами\~доказів,\~які оцінені\~у сукупності,\~доходить висновку,\~що з\~відповідача \~ підлягає\~стягненню \~на користь\~позивачки вартість ремонтно-будівельних\~робіт,\~проведення яких\~необхідно для\~усунення пошкоджень\~нежитлових приміщень\~кафе внаслідок\~його залиття,\~що мало\~місце 11.08.2020\~ у сумі 281\~668,72 грн. При зверненні до суду з даним позовом позивачкою сплачено судовий збір у розмірі 3105,10 грн., що становить 1 % від ціни позиву (310508,80 грн.). В межах розгляду справи позивачка зменшила розмір позовних щодо стягнення з відповідача на її користь завдані матеріальні збитки вартість відновлювальних ремонтно-будівельних робіт у розмірі 281\~668,72 грн. Відповідно до частини 1 статті 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Питання про розподіл судових витрат між сторонами суд вирішує відповідно до положень статті 141 ЦПК України. Враховуючи, що позовні вимоги задовольняються судом в повному обсязі, з відповідача [PERSON] на користь позивачки належить стягнути витрати по сплаті судового збору в розмірі 2816,69 гривень, що становить 1 відсоток від ціни позову, з урахуванням зменшення розміру позовних вимог. При цьому, згідно з пунктом 1 частини 1 статті 7 Закону України «Про судовий збір» сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі зменшення розміру позовних вимог або внесення судового збору в більшому розмірі, ніж встановлено законом. У зв`язку з чим суд роз`яснює позивачці право на подачу клопотання про повернення судового збору.

Outcome: approved