Jurisdiction: civil
Date: 2025-08-19 00:00:00

позивачка [PERSON] \~звернулася до\~Ірпінського міського\~суду Київської\~області з\~позовом про\~розірвання шлюбу.\~В обґрунтування\~позовних вимог\~зазначила,\~що подружжя\~перебуває у\~зареєстрованому шлюбі\~з 22.04.2014.\~Шлюб зареєстрований\~Відділом державної\~реєстрації актів\~цивільного стану\~реєстраційної служби\~Бучанського міського\~управління юстиції\~у Київській\~області,\~про що\~був складений\~відповідний актовий\~запис про\~укладення шлюбу\~за №\~42,\~що підтверджується\~свідоцтвом про\~шлюб серії\~ [NUMBER] \~від 22.04.2014.\~Сторони мають\~спільну дитину\~ [PERSON] ,\~ [INFO] ,\~що підтверджується\~копією свідоцтва\~про народження,\~яке видане\~Відділом державної\~реєстрації актів\~цивільного стану\~реєстраційної служби\~Бучанського міського\~управління юстиції\~у Київській\~області,\~серії [NUMBER] \~від 15.04.2015.\~Протягом останнього\~часу стосунки\~між Позивачем\~та Відповідачем\~розладилися через\~різні погляди\~на життя,\~цінності,\~ведення спільного\~господарства і\~побуту.\~Кожен з\~подружжя живе\~окремим життям\~та своїми\~інтересами.\~Фактично сім`я\~припинила своє\~існування,\~а шлюб\~ розпався\~та має\~лише формальний\~характер.\~На даний\~час,\~подружжя шлюбних,\~сімейних стосунків\~не підтримують,\~що може\~підтвердити сам\~Відповідач.\~Спроби примиритися\~між подружжям\~свого результату\~не принесли,\~сімейні стосунки\~не відновилися,\~шлюб остаточно\~припинив своє\~існування.\~Тому,\~Позивач не\~бажає більше\~перебувати у\~даному шлюбі\~та звертається\~до суду\~із даною\~позовною заявою\~та просить розірвати шлюб між нею та [PERSON] . Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями справу передано для розгляду судді Білогруд О.О. Ухвалою судді від 05.06.2025 відкрито провадження у справі, постановлено розгляд здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін, призначено до розгляду на 17.07.2025. Від позивача 09.06.2025 та надійшла заява про розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги підтримала у повному обсязі, просила суд їх задовольнити, проти винесення заочного рішення не заперечувала. Копія ухвали про відкриття провадження разом із копією позовної заяви з доданими до неї матеріалами направлялися на адресу зареєстрованого місця проживання відповідача, однак поштове рекомендоване повідомлення з довідкою про причини повернення/досилання повернуто до суду 30.06.2025 з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою». У судове засідання 17.07.2025 відповідач не з`явився та копії ухвали про відкриття провадження разом із копією позовної заяви не отримав, а тому розгляд відкладено на 18.08.2025. У судовому засіданні 18.08.2025 позивачка просила позов задовольнити у повному обсязі, проти надання строку для примирення категорично заперечувала, зазначила, що відновлення шлюбних стосунків не можливо, тому просила не примушувати її до шлюбу, а задовольнити позовні вимоги. Відповідачу повторно направлено судові повістки про виклик у судове засідання на 18.08.2025, проте відповідач поштове повідомлення не отримав, поштове відправлення, направлене за адресою зареєстрованого місця проживання відповідача повернулося з відміткою «адресат за вказаною адресою відсутній». Верховний Суд у постанові від 18.03.2021 у справі № 911/3142/19 дійшов висновку про те, що направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, а, у даному випадку, суду. Близькі за змістом висновку містяться у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25.04.2018 у справі №800/547/17, постановах Верховного Суду від 27.11.2019 у справі № 913/879/17, від 21.05.2020 у справі № 10/249-10/19, від 15.06.2020 у справі № 24/260-23/52-б. Відповідно до частини восьмої статті 279 ЦПК України, при розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їх усні пояснення та показання свідків. Судові дебати не проводяться. Суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін (частина п`ята статті 279 ЦПК України). Згідно з частиною восьмою статті 178 ЦПК України, у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений законом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами. Зважаючи на відсутність заперечень позивача проти заочного розгляду справи є підстави для проведення заочного розгляду справи на підставі наявних у справі даних та доказів, що відповідає положенням статей 223, 280 - 282 ЦПК України. Враховуючи, що у матеріалах справи достатньо даних про права та взаємовідносини сторін, суд вважає можливим вирішити справу на підставі наявних у ній матеріалів та ухвалити рішення. У судовому засіданні 18.08.2025 суд перейшов до стадії ухвалення судового рішення відповідно до частини першої статті 244 ЦПК України, оголошено, що рішення суду буде проголошено 20.08.2025. Судом встановлено такі обставини справи. 22.04.2014 [PERSON] уклала шлюб з [PERSON] у відділі державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Бучанського міського управління юстиції у Київській області, про що 22.04.2014 складено відповідний актовий запис за № 42. Після укладення шлюбу [PERSON] присвоєно прізвище [PERSON] .\~Указане підтверджується\~копією свідоцтва\~про шлюб\~серії [NUMBER] . У період шлюбу [INFO] народився син [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про народження серії серії [NUMBER] , виданого 15.04.2015. Відповідно до статті 16 Загальної декларації прав людини від 10.12.1948, чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім`ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання. Шлюб може укладатися тільки при вільній і повній згоді сторін, що одружуються. Сім`я є природним і основним осередком суспільства і має право на захист з боку суспільства та держави. Відповідно до частини третьої статті 105 Сімейного кодексу України (далі СК України), шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, беручи до уваги вимоги статті 110 Сімейного кодексу України. Відповідно до частини першої статті 110 СК України, позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя. Згідно з частиною першою статті 24 СК України, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Відповідно до частини третьої статті 56 СК України, кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Шлюб припиняється внаслідок його розірвання (частина друга статті 104 СК України). Відповідно до частини другої статті 112 СК України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, що мають істотне значення. Особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище (стаття 113 СК України). Відповідно до частини другої статті 114 СК України, у разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу. Відповідно до частини другої статті 115 СК України, рішення суду про розірвання шлюбу після набрання ним законної сили надсилається судом до органу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем ухвалення рішення для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб. Відповідно до частини третьої статті 115 СК України, документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили. Суд, перевіривши фактичні обставини справи письмовими доказами, враховуючи, що регулювання шлюбно - сімейних відносин здійснюється на принципах добровільності, взаємоповаги, взаємопорозуміння, а держава забезпечує принцип свободи шлюбу та принцип свободи його розірвання, тобто шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка, а примушування до шлюбу не допускається, враховуючи, що сторони ініціативи щодо примирення не проявили, суд дійшов висновку про те, що позовні вимоги [PERSON] є обґрунтованими та підлягають задоволенню. За клопотанням позивачки їй слід залишити шлюбне прізвище " [PERSON] ". При зверненні до суду з позовною заявою позивачкою не сплачено судовий збір, оскільки вона є звільненої від його сплати на підставі пункту 9 частини першої статті 5 Закону України "Про судовий збір", що підтверджено долученими до позовної заяви документами. Відповідно до частини першої статті 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог, тому судовий збір за розгляд справи про розірвання шлюбу слід стягнути з відповідача. З урахуванням наведеного‚ на підставі статей 24, 56, 105, 110, 112 Сімейного кодексу України та

Outcome: approved