Jurisdiction: civil
Date: 2025-08-19 00:00:00

[PERSON] звернувся до суду з позовом до Кредитної спілки «Експрес Кредит Юніон», в особі Відділення №5 Кредитної спілки «Експрес Кредит Юніон», в якому просив розірвати договір №122/08-21/В5 від 18 серпня 2021 року, укладений між ним, [PERSON] та Кредитною спілкою «Експрес Кредит Юніон», в особі керуючої відділенням №5 Павлюк Лілії Романівни та стягнути з Кредитної спілки «Експрес Кредит Юніон» на його користь заборгованість по договору №122/08-21/В5 про залучення строкового внеску (вкладу) члена кредитної спілки на депозитний рахунок в розмірі 99 999,32 (дев`яносто дев`ять тисяч дев`ятсот дев`яносто дев`ять гривень, 32 копійки), що становлять суму вкладу на депозитний рахунок; суми невиплачених відсотків, починаючи з березня 2022 року; інфляційних втрат у зв`язку із несвоєчасною сплатою відсотків на суму вкладу, починаючи з березня 2022 року, та 5000 гривень на відшкодування моральної шкоди. Позовні вимоги мотивовані тим, що 18.08.2021 між Кредитною спілкою «Експрес Кредит Юніон» в особі керуючого відділенням №5 Павлюк Лілії Романівни був укладений Договір №122/08-21/В5 про залучення строкового внеску (вкладу) члена кредитної спілки на депозитний рахунок. Згідно умов договору, член кредитної спілки вносить строковий внесок (вклад) на депозитний рахунок до Спілки в сумі 60\~000, 32 грн, а Спілка приймає вклад на строк 13 місяців та зобов`язується на умовах і в порядку, передбачених Договором повернути члену кредитної спілки вклад та виплачувати проценти за ставкою 13,5% річних. Строк вкладу становить 13 місяців, у звязку із чим договір діє до 18 вересня 2022 року. Станом на день звернення до суду строк дії даного договору сплинув, та настав термін повернення вкладу з відсотками, відповідно до умов договору. Проте, відповідач узятих на себе зобов`язань за Договором не виконав, на звернення позивача не відповідав. Враховуючи прострочення відповідачем виконання умов договору, у позивача виникло право вимоги інфляційних втрат та 3% річних. З метою захисту своїх прав та отримання належних йому коштів позивач звернувся до суду. Окрім того, порушення банком зобов`язання з повернення вкладу, незважаючи на умови укладеного договору, є недоліком продукції (неналежним наданням фінансової послуги) у розумінні законодавства про захист прав споживачів і відповідно до статей 4 та 22 Закону про захист прав споживачів має наслідком відшкодування моральної шкоди, завданої вкладникові таким неналежним наданням фінансової послуги. Завдану йому моральну шкоду він оцінює в 5000,00 грн. Ухвалою судді Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області від 13.05.2025 відкрито провадження у справі та призначено розгляд справи у порядку спрощеного провадження із викликом сторін. Позивач в судовому засіданні позов підтримав, просив його задовольнити з підстав, зазначених в позовній заяві. Представник відповідача Кредитної спілки «Експрес Кредит Юніон», в особі Відділення №5 Кредитної спілки «Експрес Кредит Юніон» у судове засідання повторно не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся судом у встановленому законом порядку. Про причини неявки суд не повідомив, відзив на позовну заяву не подав. Суд вважає, що представник відповідача про дату та час розгляду справи повідомлений належним чином, про причини своєї неявки суд не повідомив, відзиву на позов не подавав, тому відповідно до ст. 280 ЦПК України, справу слід вирішити на підставі наявних доказів та постановити заочне рішення, оскільки проти заочного розгляду справи не заперечує представник позивача. Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає частковому задоволенню з наступних підстав. Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Згідно ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Судом встановлено, що 18.08.2021 Кредитна спілка «Експрес кредит юніон» в особі керуючого відділенням №5 Павлюк Л.Р. та член кредитної Спілки [PERSON] уклали договір про залучення строкового внеску (вкладу) члена кредитної спілки на депозитний рахунок (вклад з періодичною виплатою процентів та поповненням) № 122/08-21/В5 (надалі - Договір). За умовами пунктів 1.1. Договору [PERSON] вніс строковий внесок (вклад) на депозитний рахунок в сумі 60000,32 грн., а Спілка прийняла його та зобов`язалася на умовах і в порядку, передбаченому Договором, повернути Члену КС вклад та виплатити проценти за ставкою, передбаченою п. 1.3 цього Договору. Згідно з п. 1.2., 1.2.1., 1.2.2. Договору строк вкладу становить 13 місяців, у зв`язку з чим Договір діє до 18.09.2022. Дата внесення вкладу 18.08.2021. Датою повернення вкладу є наступний день після закінчення строку дії Договору. Планова дата повернення вкладу 19.09.2022. Відповідно до п. 1.3. Договору процентна ставка за вкладом встановлюється у розмірі 13,5% річних, з виплатою процентів щомісячно «19» числа на вимогу члена КС. Вклад здійснюється членом кредитної спілки в термін, визначений п. 1.2.1 Договору, шляхом внесення грошових коштів в національній валюті готівкою в касу спілки або шляхом безготівкового перерахунку зазначених коштів на поточний рахунок спілки, визначений в розділі 9 цього Договору (п. 2.1 Договору). Нарахування процентів за договором за фактичну кількість користування спілкою вкладом. Нарахування процентів здійснюється з дня, наступного за днем надходження вкладу у Спілку, та закінчується в день, що передує дню повернення вкладу по закінченню строку дії Договору чи з інших підстав (п. 2.3 Договору). Нарахування процентів здійснюється з урахуванням календарної кількості днів у місяці та році. (п.2.4 Договору) Спілка здійснює нарахування процентів на вклад на підставі Договору з дотриманням пп. 2.3.6 Положення про фінансові послуги - в останній календарний день кожного місяця та «18» числа кожного місяця. (п.2.5 Договору) Згідно з п. 3.1.1 Договору член кредитної спілки зобов`язується здійснити вклад до спілки в порядку, визначеному п. 2.1 Договору. При цьому відповідно до п. 3.2.8 Договору спілка зобов`язана повернути вклад та нараховані проценти за вкладом по закінченню строку вкладу. Загалом, на виконання умов Договору [PERSON] вніс грошові кошти в національній валюті у сумі 39 999, 00 грн., що підтверджується квитанцією, яка містяться в матеріалах справи (а.с.17). 17.10.2022 [PERSON] звернувся до Голови правління Кредитної спілки «Експрес Кредит Юніон» з заявою, в якій просив повідомити про розмір депозиту та нарахованих відсотків, які підлягають виплаті, та розглянути можливість та умови виплати суми депозиту та нарахованих процентів. Вказане звернення [PERSON] залишилося без відповіді. Принцип свободи договору як один із загальних засад цивільного законодавства декларується в\~ст. 3 Цивільного кодексу України. Відповідно до\~статті 6 цього Кодексу\~сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього\~Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості (ст. 627 Цивільного кодексу України). Згідно\~статті 526 ЦК України\~зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього\~Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Договір є обов`язковим для виконання сторонами (стаття 629 ЦК України). Відповідно до\~ст. 23 Закону України «Про кредитні спілки»\~внески (вклади) членів кредитної спілки на депозитні рахунки, а також нарахована на такі кошти та пайові внески плата (проценти) належать членам кредитної спілки на праві приватної власності. Кошти, що належать членам кредитної спілки, обліковуються окремо. Кошти, що належать членам кредитної спілки, використовуються для надання кредитів членам кредитної спілки, а у разі наявності тимчасово вільних коштів членів кредитної спілки - можуть розміщуватися спілкою на депозитних рахунках в установах банків, які мають ліцензію на право роботи з вкладами громадян, і в об`єднаній кредитній спілці, а також у державні цінні папери, перелік яких встановлюється Уповноваженим органом, та облігації міжнародних фінансових організацій, що розміщуються на території України. Кожний член кредитної спілки має право одержати належні йому кошти, зазначені в частині першій цієї статті, у порядку і строки, які визначені відповідно до частини сьомої\~статті 10 цього Закону, статуту кредитної спілки або укладеними з членом кредитної спілки договорами. За своєю правовою природою договір про залучення внеску (вкладу) члена кредитної спілки на депозитний рахунок має багато спільного з договором банківського вкладу. Тому допустимим є застосування аналогії закону щодо прогалин правового регулювання відносин за договорами про залучення внеску (вкладу), які укладаються кредитними спілками. Такий правовий висновок викладений в постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 20.03.2019 у справі №121/11524/17. За змістом частини 1\~статті 1058 ЦК України\~за договором банківського вкладу (депозиту) одна сторона (банк), що прийняла від другої сторони (вкладника) або для неї грошову суму (вклад), що надійшла, зобов`язується виплачувати вкладникові таку суму та проценти на неї або дохід в іншій формі на умовах та в порядку, встановлених договором. Вклад (депозит) - це кошти в готівковій або у безготівковій формі, у валюті України або в іноземній валюті, які розміщені клієнтами на їх іменних рахунках у банку на договірних засадах на визначений строк зберігання або без зазначення такого строку і підлягають виплаті вкладнику відповідно до законодавства України та умов договору (стаття 2 Закону України «Про банки і банківську діяльність»). Згідно з частиною 1\~ст. 1060 ЦК України\~договір банківського вкладу укладається на умовах видачі вкладу на першу вимогу (вклад на вимогу) або на умовах повернення вкладу зі спливом встановленого договором строку (строковий вклад). Відповідно до частин 1,5\~статті 1061 ЦК України\~банк виплачує вкладникові проценти на суму вкладу в розмірі, встановленому договором банківського вкладу. Якщо договором не встановлений розмір процентів, банк зобов`язаний виплачувати проценти у розмірі облікової ставки Національного банку України. Проценти на банківський вклад нараховуються від дня, наступного за днем надходження вкладу у банк, до дня, який передує його поверненню вкладникові або списанню з рахунка вкладника з інших підстав. Порядок надання депозитних послуг кредитними спілками визначений Правилами здійснення депозитних операцій для кредитних спілок, затвердженими розпорядженням Державної комісії з регулювання ринків фінансових послуг від 30 грудня 2011 року № 821 (далі - Правила), відповідно до яких операції, які здійснюються із внесками (вкладами) на депозитні рахунки та включають залучення і виплату грошових коштів, нарахування та виплату процентів за такими внесками (вкладами), що підлягають обов`язковій фіксації в комплексній інформаційній системі кредитної спілки. Сума внеску (вкладу) на депозитний рахунок, строки дії договору залучення внеску (вкладу) члена кредитної спілки на депозитний рахунок, умови залучення та повернення внеску (вкладу) на депозитний рахунок, а також нараховані на такі внески (вклади) на депозитний рахунок проценти (плата) визначаються між кредитною спілкою та членом кредитної спілки на договірних умовах. Договір про залучення внеску (вкладу) члена кредитної спілки на депозитний рахунок укладається в письмовій формі. Нарахування процентів визначається умовами договору про залучення внеску (вкладу) члена кредитної спілки на депозитний рахунок. Кредитні спілки повертають внески (вклади) на депозитні рахунки та сплачують нараховані проценти у строки, що визначені умовами договору про залучення внеску (вкладу) члена кредитної спілки на депозитний рахунок між вкладником і кредитною спілкою. Кредитна спілка виплачує вкладникові проценти на суму внеску (вкладу) члена кредитної спілки на депозитний рахунок у розмірі, який встановлюється в договорі про залучення внеску (вкладу) члена кредитної спілки на депозитний рахунок. Відповідно до абзацу 2 частини 2 Розділу ІІ «Договірне регулювання операцій кредитної спілки з внесками (вкладами) членів кредитної спілки на депозитні рахунки» Правил, підтвердженням залучення внесків (вкладів) членів кредитної спілки на депозитні рахунки є укладені в письмовій формі договори, первинні бухгалтерські документи, оформлені згідно з вимогами законодавства України, та належним чином зафіксована в комплексній інформаційній системі кредитної спілки інформація про операції кредитної спілки з внесками (вкладами) членів кредитної спілки на депозитних рахунках. Як зазначалося вище, відповідно до ч. 1\~ст. 1060 ЦК України, договір банківського вкладу укладається на умовах видачі вкладу на першу вимогу (вклад на вимогу) або на умовах повернення вкладу зі спливом встановленого договором строку (строковий вклад). Частиною 1\~статті 631 ЦК України\~визначено, що строком договору є час, протягом якого сторони можуть здійснити свої права і виконати свої обов`язки відповідно до договору. Таким чином, зважаючи на те, що відповідач не виконав свої зобов`язання за договором про залучення строкового внеску (вкладу) від 18.08.2021, не повернув [PERSON] внесений ним вклад та нараховані відсотки, а тому, вказані суми слід стягнути в судовому порядку. Однак, з приводу вказаного позивачем розміру банківського вкладу та відсотків за ним, Суд зазначає наступне. Як стверджує позивач у позові, ним при укладені Договору від 18.08.2021 було внесено на депозитний рахунок відкритий у відповідача грошові кошти в сумі 60 000,32 гривень. Оскільки умовами Договору була передбачена можливість поповнення вкладу, Позивачем додатково було внесено 04.11.2021 грошові кошти в розмірі 39 999, 00 грн. Загалом, як стверджує позивач, ним було внесено на депозитний рахунок відкритий у відповідача, грошові кошти в сумі 99\~999, 32 грн. Відповідно до вимог частин третьої та четвертої статті 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Згідно до ч. 1 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дні, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин ( фактів ), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, які мають значення для вирішення справи. Частиною 2 статті 77 ЦПК України встановлено, що предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухвалені судового рішення. Згідно ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Проте, позивачем в підтвердження своїх доводів, долучено до матеріалів справи лише одну квитанцію до прибуткого касового ордеру №629 від 04.11.2021 про поповнення вкладу на депозитний рахунок згідно договору №122/08-21/В5 від 18.08.2021 на суму 39\~999, 00 гривень. Таким чином, в судовому засіданні при розгляді справи, не знайшли свого підтвердження доводи позивача про те, що ним було внесено на депозитний рахунок суму в загальному розмірі 99\~999, 32 гривень, оскільки вказані обставини не підтверджені жодними доказами. Статтею 89 ЦПК України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Сторони та інші особи, які беруть участь у справі, мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості. Кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень. Принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи. Цей принцип передбачає покладання тягаря доказування на сторони. Одночасно цей принцип не передбачає обов`язку суду вважати доведеною та встановленою обставину, про яку сторона стверджує. Така обставина підлягає доказуванню таким чином, аби задовольнити, як правило, стандарт переваги більш вагомих доказів, тобто коли висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається більш вірогідним, ніж протилежний (постанова Верховного Суду від 23 жовтня 2019 року у справі №917/1307/18). Отже, оскільки при розгляді справи документально підтверджено внесення позивачем 04.11.2021 на депозитний рахунок відповідача 39999,00 гривень, проценти за вкладом в розмірі 13,5% повинні нараховуватися на вказану суму. Судом було здійснено відповідний розрахунок процентів за депозитним вкладом, відповідно до якого сума процентів склала 2722,12 гривень (39999х13.5%х184 днів/365). Період нарахування процентів за користування вкладом з 18.03.2022 до 18.09.2022. Щодо нарахування інфляційних втрат, Суд зазначає наступне. Згідно із ч. 1 ст. 612 ЦК України, боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом. Оскільки між сторонами погоджено та встановлено строк повернення суми банківського вкладу, однак Відповідач грошові кошти не повернув, то у Відповідача виникла заборгованість перед Позивачем щодо повернення вкладу розмірі 39999 гривень. Відповідно до ст. 625 ЦК України, боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. Таким чином, у статті 625 ЦК України визначені загальні правила відповідальності за порушення будь-якого грошового зобов`язання незалежно від підстав його виникнення (договір чи делікт). Тобто, приписи цієї статті поширюються на всі види грошових зобов`язань, якщо інше не передбачено договором або спеціальними нормами закону, який регулює, зокрема, окремі види зобов`язань. Нарахування інфляційних втрат на суму боргу та трьох процентів річних входять до складу грошового зобов`язання і вважаються особливою мірою відповідальності боржника за прострочення грошового зобов`язання, оскільки виступають способом захисту майнового права та інтересу, який полягає у відшкодуванні матеріальних втрат кредитора від знецінення грошових коштів унаслідок інфляційних процесів та отриманні компенсації (плати) від боржника за користування утримуваними ним грошовими коштами, належними до сплати кредиторові. Саме такий висновок відповідає правовій позиції Верховного Суду України, викладеній у постанові від 01.10.2014 у справі № 6-113цс14, з якою погодилась Велика Палата Верховного Суду у постанові від 16.05.2018 у справі № 686/21962/15-ц, від 19.06.2019 у справах № 703/2718/16-ц та № 646/14523/15-ц, від 13.11.2019 у справі №922/3095/18, від 18.03.2020 у справі № 902/417/18. Згідно з правовим висновком Великої Палати Верховного Суду від 5 квітня 2023 року у справі №910/4518/16 (провадження №12-16гс22), право кредитодавця нараховувати передбачені договором проценти за кредитом припиняється після спливу визначеного договором строку кредитування. Прострочення виконання позичальником зобов`язання з повернення кредиту є підставою лише для притягнення його до цивільно-правової відповідальності за порушення грошового зобов`язання, передбаченої ст.625 ЦК України. Адже регулятивні відносини між сторонами кредитного договору обмежені, зокрема, часовими межами, в яких позичальник отримує можливість правомірно не сплачувати кредитору борг (строком кредитування та визначеними в його межах періодичними платежами). Однак якщо позичальник порушує зобов`язання з повернення кредиту, в цій частині між ним та кредитодавцем регулятивні відносини трансформуються в охоронні. Аналогічна правова позиція була викладена також в п.6.28 постанови Великої Палати Верховного Суду від 4 лютого 2020 року у справі №912/1120/16. Так, як слідує з матеріалів справи, Договір про залучення строкового внеску (вкладу) від 18.08.2021 між Кредитною спілкою «Експрес Кредит Юніон» та [PERSON] , було укладено строком на 13 місяців, тобто до 18.09.2022. Сторонами було узгоджено, що процентна ставка за Вкладом встановлюється у розмірі 13,5 % річних, з виплатою процентів щомісячно «19» числа на вимогу Члена КС. Станом на 19.09.2022 заборгованість за вкладом Кредитної спілки «Експрес Кредит Юніон» перед [PERSON] склала 39999 гривень. Кількість днів прострочення за період з 19.09.2022 по 08.05.2025 складає 963 дні. Згідно із\~інформацією про\~індекси інфляції\~розміщеної на\~офіційному сайті\~Держстандарту,\~за період\~з вересня\~2022\~року по\~травень 2025\~року включно,\~визначено такі\~індекси інфляції\~(індекси\~споживчих цін\~на товари\~та послуги):\~жовтень 2022\~-\~102,5%,\~листопад 2022\~-\~100,7%,\~грудень 2022\~-\~100,7%,\~січень 2023\~- 100,8%, лютий 2023 - 100,7%, березень 2023 - 101,5%, квітень 2023- 100,2%, травень 2023 - 100,5%, червень 2023 - 100,8%, липень 2023 - 99,4%, серпень 2023 - 98,6%, вересень 2023 - 100,5%, жовтень 2023 - 100,8%, листопад 2023 - 100,5%, грудень 2023 - 100,7%, січень 2024 - 100,4%, лютий 2024 - 100,3%, березень 2024 100,5%, квітень 2024 - 100.2%, травень 2024- 100.6%, червень 2024- 102.2%, липень 2024 -100.0%, серпень 2024 - 100.6%, вересень 2024 -101.5%, жовтень 2024 -101.8%, листопад 2024 - 101.9%, грудень 2024- 101.4%, січень 2025 -101.2%, лютий 2025-100.8%, березень 2025-101.5%, квітень 2025- 100.7%, травень 2025 -101.3%. Індекс інфляції за весь період становить 1.291831%. Суд, провівши розрахунок інфляційних втрат у відповідності до ст. 625 ЦК України за визначений в рішенні період, приходить до висновку, про стягнення з Кредитної спілки «Експрес Кредит Юніон» в користь [PERSON] інфляційних втрат у розмірі 11\~672, 96 грн. (39 999 грн (сума боргу) ? 1.291831%. (індекс інфляції) 39 999 грн (сума боргу) = 11\~672, 96 грн). За таких обставин, у зв`язку з невиконанням кредитною спілкою взятих на себе зобов`язань, що призводить до порушення майнових прав позивача, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для стягнення на користь позивача заборгованості по договору №122/08-21/В5 про залучення строкового внеску (вкладу) члена кредитної спілки на депозитний рахунок в загальній сумі 54394,08 гривень, що складається з: 39999 гривень заборгованість по вкладу, 2722,12 гривень сума нарахованих процентів по заборгованості (13,5% річних) та 11\~672, 96 гривень інфляційне збільшення. Вирішуючи позовні вимоги в частині відшкодування моральної шкоди, суд зазначає, що такі вимоги до задовлення не підлягають оскільки як чинним законодавством України, так і умовами укладеного між сторонами договору не передбачено відшкодування моральної шкоди за неналежне виконання договірних зобов`язань, а тому у задовленні позовних вимог щодо стягнення моральної шкоди суд відмовляє за їх неправомірністю. Також, щодо позовних вимог до Відділення №5 Кредитної спілки «Експрес Кредит Юніон», суд дійшов наступного висновку. Визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача, тоді як встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який він виконує під час розгляду справи (постанови Великої Палати Верховного Суду від 05 травня 2020 року у справі № 554/8004/16-ц (пункт 43), від 19 травня 2020 року у справі № 263/17218/18 (пункт 24). Установивши, що позов заявлений до неналежного відповідача та відсутні визначені процесуальним законом підстави для заміни неналежного відповідача належним, суд відмовляє в позові до такого відповідача (постанови Великої Палати Верховного Суду від 07 липня 2020 року у справі № 438/610/14-ц (пункт 54) та 13 жовтня 2020 року у справі № 640/22013/18 (пункт 31). Верховний суд у своїй постанові від 14 червня 2021 року у справі № 760/32455/19 зазначив, що філії та представництва, не є юридичними особами, не наділені цивільною процесуальною дієздатністю та не можуть виступати стороною у цивільному процесі. Таким чином, в задоволенні позовних вимог до Відділення №5 Кредитної спілки «Експрес Кредит Юніон» слід відмовити, оскільки він пред`явлений до неналежного відповідача. На підставі вищевикладеного, суд розглянувши матеріали справи, дослідивши наявні у справі докази, давши оцінку належності, допустимості, достовірності кожного доказу окремо, а також достатності і взаємного зв`язку доказів у їх сукупності, застосовуючи до визначених правовідносин норми матеріального та процесуального права, вважає, що позов підлягає частковому задоволенню в частині стягнення на користь [PERSON] заборгованість по договору №122/08-21/В5 про залучення строкового внеску (вкладу) члена кредитної спілки на депозитний рахунок в загальній сумі 54394,08 гривень, що складається з: 39999 гривень заборгованість по вкладу, 2722,12 гривень сума нарахованих процентів по заборгованості (13,5% річних), 11\~672, 96 гривень інфляційне збільшення, з відповідача Кредитної спілки «Експрес Кредит Юніон». Щодо вимог про розірвання договору №122/08-21/В5 від 18 серпня 2021 року про залучення строкового внеску (вкладу) члена кредитної спілки на депозитний рахунок, суд дійшов наступного висновку. Частиною другої статті 651 ЦК України передбачено, що договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом. Істотним є таке порушення стороною договору, коли внаслідок завданої цим шкоди друга сторона значною мірою позбавляється того, на що вона розраховувала при укладенні договору. У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 08.09.2021 в справі № 727/898/19 (провадження № 61-7157св20) зазначено, що «у цивільному законодавстві закріплено конструкцію «розірвання договору» (статті 651 - 654 ЦК України). Вона охоплює собою розірвання договору: за згодою (домовленістю) сторін; за рішенням суду; внаслідок односторонньої відмови від договору. У спеціальних нормах ЦК України досить часто використовується формулювання «відмова від договору» (наприклад, у статтях 665, 739, 766, 782). Односторонню відмову від договору в тих випадках, коли вона допускається законом або договором, слід кваліфікувати як односторонній правочин, оскільки вона є волевиявленням особи, спеціально спрямованим на припинення цивільних прав та обов`язків». Договір як універсальний регулятор приватних відносин, покликаний забезпечити їх регулювання та має бути направлений на встановлення, зміну або припинення приватних прав та обов`язків. За допомогою такого універсального регулятора приватних відносин як договір його сторони можуть регулювати, зокрема, вчинення між сторонами односторонніх правочинів, підстави для односторонньої відмови і коли ці правочини породжують відповідні правові наслідки щодо розірвання договору (див. подібний висновок в постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 22.02.2023 в справі № 465/5980/17 (провадження № 61-1178св20). Оскільки відповідач не виконав належним чином умови договорів №122/08-21/В5 від 18.08.2021, позивачу не повернув вклад та нараховані за ним відсотки, то в силу вимог частини другої статті 651 ЦК України оспорювані договори підлягають розірванню у судовому порядку. Вирішуючи питання про стягнення судового збору, суд дійшов наступного висновку. Відповідно до ч. 3 ст. 22 Закону України "Про захист прав споживачів" споживачі звільняються від сплати судового збору за позовами, пов`язаними з порушенням їх прав. Як зазначила Велика Палата Верховного Суду у постанові від 21 березня 2018 року, справа №761/24881/16-ц, у статті 5 Закону України "Про судовий збір" визначено перелік пільг щодо сплати судового збору, проте системний і комплексний аналіз зазначеного Закону і статті 22 Закону України "Про захист прав споживачів" дає правові підстави для висновку про те, що сама по собі відсутність такої категорії у переліку осіб, які мають пільги щодо сплати судового збору, встановленому у статті 5 Закону України "Про судовий збір", не може безумовно означати те, що споживачі такої пільги не мають, оскільки дана пільга встановлена спеціальним законом, який гарантує реалізацію та захист прав споживачів. За основу приймається те, що ст. 5 Закону України "Про судовий збір" не містить вичерпного переліку осіб, яким надано пільги щодо сплати судового збору, як і не містить позиції про те, що пільги надаються лише за пред`явлення позову. Спеціальний закон, звільнивши споживачів від сплати судового збору за подання позову зазначив, що вони звільняються з метою захисту своїх порушених прав (ст. 22 Закону України "Про захист прав споживачів"). Таким чином, з урахуванням того, що позовні вимоги до Кредитної спілки «Експрес кредит юніон Україна» було задоволено, судовий збір у розмірі 1\~211, 20 грн підлягає стягненню з Кредитної спілки «Експрес кредит юніон Україна» на користь держави. На підставі викладеного,

Outcome: partial