Jurisdiction: civil
Date: 2025-08-12 00:00:00

У жовтні 2024 року до Жовтневого районного суду м. Харкова звернувся [PERSON] із позовною заявою до [PERSON] про виключення відомостей про особу як батька з актового запису про народження дитини, в якій просив суд виключити з актового запису дитини [PERSON] №210 від 03 травня 2018 року, складеного Основ*янсько-Слобідським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції )м. Харків), дані про [PERSON] , як батька. В обґрунтування позову посилається на те, що сторони по справі перебували у фактичних шлюбних відносинах без реєстрації шлюбу з 2017 року по теперішній час. В цих відносинах [INFO] народилася дитина, [PERSON] . Дані про батька дитини, [PERSON] , було здійснено на підставі заяви останнього, в порядку ст. 125-126 СК України, адже позивач був впевнений, що це його дитина. Під час відносин сторони проживали у матері позивача за адресою: [ADDRESS] . Але під час спільного проживання, відповідач з дитиною неодноразово зникали у невідомому напрямку, іноді проживали в смт. Кегичівка. В грудні 2022 року позивача було призване на службу до ЗСУ. З вказаного періоду відповідач разом з дитиною взагалі перестали повідомляти про місце свого проживання, та виходила на зв`язок лише за потребою грошових коштів. Приблизно з 2021 року відповідач почала заявляти позивачу, що він не є батьком дитини [PERSON] . З 2024 року [PERSON] почала вимагати від позивача відмовитись від дитини та заявила про ймовірного батька дитини, чим в сукупності з вищенаведеною поведінкою, викликала обґрунтовані сумніви щодо батьківства дитини та переконала позивача в тому, що він не є батьком [PERSON] . Вказані обставини і вимусили позивача звернутися до суду з вищезазначеною позовною заявою. Ухвалою Жовтневого районного суду м. Харкова від 29 жовтня 2024 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрите загальне позовне провадження у цивільній справі за позовною заявою [PERSON] до [PERSON] , 3-тя особа Третій відділ державної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного міжрегіонального Міністерства юстиції про виключення відомостей про особу як батька з актового запису про народження дитини. Призначено підготовче судове засідання. Ухвалою Жовтневого районного суду м. Харкова від 17 грудня 2024 року задоволено клопотання представника позивача, залучено до участі у справі в якості 3-тьо особи Другий відділ державної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного міжрегіонального Міністерства юстиції. Витребувано з Другого відділу державної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного міжрегіонального Міністерства юстиції повний витяг з актового запису №210 від 03 травня 2018 року про народження [PERSON] , [INFO] . 03 січня 2025 року від Другого відділу державної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного міжрегіонального Міністерства юстиції на виконання ухвали суду надійшов актовий запис відносно [PERSON] , [INFO] . Ухвалою Жовтневого районного суду м. Харкова від 04 лютого 2025 року задоволено клопотання представника позивача, призначено у даній цивільній справі молекулярно-генетичну експертизу, проведення якої доручено експертам Національного наукового центру «Інститут судових експертиз ім. Засл. Проф. М.С.Бокаріуса». Провадження у справі зупинено. 28 травня 2025 року до суду надійшов висновок експерта №3208 від 21.05.2025. Ухвалою Новобаварського районного суду міста Харкова від 30 травня 2025 року поновлено провадження у цивільній справі за позовом [PERSON] до [PERSON] , 3-ті особи Третій відділ державної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного міжрегіонального Міністерства юстиції, Другий відділ державної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного міжрегіонального Міністерства юстиції про виключення відомостей про особу як батька з актового запису про народження дитини. Призначено підготовче судове засідання. Ухвалою Новобаварського районного суду міста Харкова від 25 червня 2025 року закрито підготовче провадження у цивільній справі №639/7075/24 за позовною заявою [PERSON] до [PERSON] , 3-ті особи Третій відділ державної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного міжрегіонального Міністерства юстиції, Другий відділ державної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного міжрегіонального Міністерства юстиції про виключення відомостей про особу як батька з актового запису про народження дитини. Призначено справу до судового розгляду. Позивач [PERSON] та його представник - адвокат Сергієнко К.С., яка діє на підставі ордеру, в судове засідання не з`явилися, надали заяву про розгляд справи у їх відсутність, позовні вимоги підтримали в повному обсязі. Проти ухвалення заочного рішення не заперечували. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явилася, про день та час слухання справи повідомлялася належним чином, про причину неявки суд не повідомила, відзив на позовну заяву не подала. У зв`язку з чим, на підставі вимог ч.4 ст. 223 та ст. 280 ЦПК України, суд вважає можливим розглянути справу у відсутності відповідача та ухвалити по справі заочне рішення, проти чого не заперечує позивач. 3-ті особи Третій відділ державної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного міжрегіонального Міністерства юстиції, Другий відділ державної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного міжрегіонального Міністерства юстиції в судове засідання не з`явилися, надали заяви про розгляд справи у їх відсутність. Відповідно до ч.2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, дослідивши надані сторонами та долучені до матеріалів справи докази, встановив наступні обставини та відповідні ним правовідносини. Так, в судовому засіданні було встановлено, що [PERSON] та [PERSON] перебували у фактичних шлюбних відносинах без реєстрації шлюбу. Згідно актового запису про народження №210 від 03 травня 2018 року, [PERSON] народилася [INFO] , батьками якої є: батько [PERSON] , мати - [PERSON] . Підстава запису відомостей про батька: заява матері та батька дитини про визнання батьківства від 03.05.2017 №25/15.5-05.01-10. ( а.с. 73) Походження дитини від батька визначається за заявою жінки та чоловіка, які не перебувають у шлюбі між собою. Така заява може бути подана як до, так і після народження дитини до органу державної реєстрації актів цивільного стану (частина 1 статті 126 СК України). Позивач в своїй позовній заяві зазначив, що починаючи з2024 року [PERSON] почала вимагати від нього відмовитись від дитини та заявила про ймовірного батька дівчини, чим в сукупності з іншою поведінкою, викликала обґрунтовані сумніви щодо батьківства дитини та переконала позивача в тому, що він не є батьком [PERSON] . Отже у позивача виникли сумніви щодо його батьківства по відношенню до [PERSON] . Відповідно до ч. 1 ст. 136 Сімейного кодексу України, особа, яка записана батьком дитини відповідно до статей 122, 124, 126 і 127 цього Кодексу, має право оспорити своє батьківство, пред`явивши позов про виключення запису про нього як батька з актового запису про народження дитини. У разі доведення відсутності кровного споріднення між особою, яка записана батьком, та дитиною суд постановляє рішення про виключення відомостей про особу як батька дитини з актового запису про її народження (ч. 2 ст. 136 Сімейного кодексу України). Частиною 3 ст. 136 Сімейного кодексу України передбачено, що оспорювання батьківства можливе лише після народження дитини і до досягнення нею повноліття. Відповідно до п. 2.13.1 Розділу ІІ Правил внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 12.01.2011 року № 96/5, (зі змінами), підставою для внесення змін в актові записи цивільного стану є рішення суду про визнання батьківства (материнства), усиновлення (удочеріння), про скасування раніше винесеного рішення суду про визнання батьківства, виключення відомостей про батька (матір) дитини з актового запису про народження, скасування або визнання усиновлення (удочеріння) недійсним, про визнання шлюбу недійсним, установлення неправильності в актовому записі цивільного стану та інші, у яких зазначено про внесення конкретних змін в актові записи цивільного стану. Як встановлено судом під час розгляду даної справи, відомості про батька дитини [PERSON] , до актового запису про народження останньої були внесені у відповідності до ст. 126 Сімейного кодексу України. Тобто право на оспорювання батьківства має особа, яка записана батьком дитини відповідно до ст. ст. 122, 124 і 126 цього Сімейного кодексу України - [PERSON] , пред`явивши позов про виключення запису про нього як батька з актового запису про народження дитини, з яким останні і звернувся до суду. Відповідно до п. 2.18 Розділу ІІ Правил внесення змін до актових записів цивільного стану, зміни вносяться відділом державної реєстрації за місцем зберігання відповідного актового запису цивільного стану, крім випадків, встановлених у п.2. 28 цього розділу. Пунктом 11 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» від 15 травня 2006 року № 3 встановлено, що судам слід ураховувати, що відповідно до ст. 136 Сімейного кодексу України оспорювання батьківства можливе тільки після реєстрації народження дитини і до досягнення нею повноліття, а в разі її смерті не допускається. Оспорити батьківство мають право особа, яка записана батьком дитини в Книзі реєстрації народжень (ст. 136 СК України) - шляхом пред`явлення позову про виключення відомостей про неї як батька з актового запису про народження дитини, а також жінка, котра народила дитину в шлюбі (ст. 138 СК України), - звернувшись із позовом про виключення із цього запису відомостей про її чоловіка як батька дитини. Предметом доказування в таких справах є відсутність кровного споріднення між особою, записаною батьком, і дитиною. У разі доведеності цієї обставини суд постановляє рішення про виключення оспорених відомостей з актового запису про народження дитини. При цьому відповідні вимоги жінки суд може задовольнити лише за умови подання іншою особою заяви про своє батьківство. Особа, яка в момент реєстрації її батьком дитини знала, що не є таким, а також особа, котра дала згоду на штучне запліднення своєї дружини, не мають права оспорювати батьківство. Для вимог чоловіка про виключення відомостей про нього як батька з актового запису про народження дитини позовної давності не встановлено, а для вимог жінки про виключення з цього запису відомостей про її чоловіка як батька позовна давність становить один рік і її перебіг починається з дня реєстрації дитини. Частиною 2 п.9, п.11 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про застосування окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» № 3 від 15.05.2006 року, роз`яснено судам, що питання щодо походження дитини суд вирішує на підставі будь-яких доказів про це. Предметом доказування в таких справах є відсутність кровного споріднення між особою, записаною батьком, і дитиною. У разі доведеності цієї обставини суд постановляє рішення про виключення оспорених відомостей з актового запису про народження дитини. За загальними положеннями ЦПК України на суд покладено обов`язок під час ухвалення рішення вирішити, чи мали місце обставини, якими обґрунтовувалися вимоги позивача та якими доказами вони підтверджуються; перевірити наявність чи відсутність певних обставин за допомогою доказів шляхом їх оцінки; оцінити подані сторонами докази та дійти висновку про наявність або відсутність певних юридичних фактів. Таким чином, рішення є законним тоді, коли суд, виконавши всі вимоги цивільного судочинства, вирішив справу згідно з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, а також правильно витлумачив ці норми. Частиною 3 статті 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Частиною 1 статті 76 ЦПК України передбачено, що доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Відповідно до статті 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Статтею 78 ЦПК України передбачено, що суд не бере до уваги докази, які одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування. Частиною 6 статті 81 ЦПК України передбачено, що доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Як вбачається з положень ч. 1 ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. За клопотання сторони позивача, для з`ясування факту батьківства судом була призначена судова молекулярно-генетична експертиза. Відповідно до висновку судової молекулярно-генетичної експертизи №3208 від 21.05.2025, [PERSON] , [INFO] , не є біологічним батьком [PERSON] , [INFO] , матір`ю якої є [PERSON] , [INFO] . Біологічне батьківство [PERSON] стосовно дитини [PERSON] , [INFO] виключається. ( а.с. 108-119) Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ), рішення якого є джерелом права згідно із статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», зауважив, що на сьогодні ДНК-тест є єдиним науковим методом точного встановлення батьківства стосовно конкретної дитини; його доказова цінність суттєво переважає будь-який інший доказ, наданий сторонами, з метою підтвердити або спростувати факт оспорюваного батьківства (рішення ЄСПЛ у справі «Калачова проти росії» від 07 травня 2009 року, заява № 3451/05). Таким чином, висновок генетичної експертизи має важливе значення в процесі дослідження факту батьківства. Проте його необхідно оцінювати з урахуванням положень частин 2, 3 статті 89 ЦПК України, згідно з якими жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. На підставі викладеного, суд приходить до висновку про те, що в судовому засіданні було достовірно встановлено, що [PERSON] не є біологічним батьком [PERSON] , а отже заявлені позовні вимоги є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню. Відповідно до ст. 134 Сімейного кодексу України на підставі заяв осіб, зазначених у статті 126 цього Кодексу, або рішення суду орган державної реєстрації актів цивільного стану вносить відповідні зміни до актового запису про народження, складеного органами державної реєстрації актів цивільного стану України, та видає нове Свідоцтво про народження. Згідно із п.2 ч.2 ст. 141 ЦПК України судові витрати покладаються на відповідача. На підставі викладеного та

Outcome: approved