Jurisdiction: civil
Date: 2025-08-18 00:00:00

\~ [PERSON] звернулась до суду із зазначеною заявою, в якій прохає винести рішення про визнання недієздатним [PERSON] , [INFO] та призначити його опікуном [PERSON] . Свої вимоги, серед іншого, мотивує тим, що [PERSON] , є дружиною [PERSON] , [INFO] , що підтверджується копією свідоцтва про шлюб серія [NUMBER] виданого Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Комсомольського міського управління юстиції Полтавської області (а.с. 11). [PERSON] мешкає за адресою: [ADDRESS] . [PERSON] є пенсіонером по інвалідності 1 групи, підгрупи Б, загальне захворювання, а саме: геморагічний інсульт з формуванням путамінальної інсульт\-гематоми праворуч та супутньо гіпертонічна хвороба ІІІ ст., 3 ст, ризик дуже високий, гіпертензивне серце СН І, ФК-П, яке призводить до того, що він має обмеження життєдіяльності до самообслуговування, до орієнтації, до спілкування, до трудової діяльності, до навчання, до звичайного способу життя, що підтверджується копією пенсійного посвідчення № [NUMBER] серія [NUMBER] (а.с. 10) та копією довідки МСЕК серія 12 ААВ № 468282 від 29.06.2022 (а.с. 17-18). Заявник зазначає, що [PERSON] не може повною мірою усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними, потребує як медичного нагляду та лікування, так і постійної сторонньої допомоги і контролю і в зв`язку з цим, він періодично проходить стаціонарне лікування в нейрохірургічному відділенні КП «Полтавська обласна клінічна лікарня ім. М.В. Скліфосовського ПОР», що підтверджується копіями виписок із медичної картки (історії хвороби) стаціонарного хворого (а.с. 13-16). Також заявник зазначає, що весь цей час за чоловіком доглядає одноособово, має добрий стан здоров`я, спиртними напоями або наркотичними засобами не зловживає і на обліку психоневрологічному або наркологічному диспансері не перебуває. Також, окрім свого чоловіка [PERSON] на утриманні у заявника є син - [PERSON] , [INFO] , що підтверджується копією свідоцтва про народження серія [NUMBER] від 11.11.2009 (а.с. 12). Заявник до заяви долучила копії документів на підтвердження права власності на нерухоме майно (а.с. 21-25). Ухвалою суду від 05.04.2023 заява прийнята до розгляду та відкрито провадження у справі. Після пред`явлення згаданої заяви, до суду в порядку ст.60 ЦК України надійшло подання органу опіки та піклування\~виконкому Горішньоплавнівської\~міської ради\~Кременчуцького району\~Полтавської області щодо призначення заявника [PERSON] опікуном над недієздатною особою з додатками (а.с. 52-65). Ухвалою суду від 15.08.2023 клопотання про призначення експертизи\~у справі задоволено. Призначено судово-психіатричну експертизу, провадження у справі зупинено на час проведення експертизи. 11.01.2024 до суду надійшли матеріали справи з медичною карткою та висновком експерта. Ухвалою суду від 16.01.2024 провадження у справі поновлено. Суд встановлено, що Висновок судово-психіатричного експерта № 619 від 19.12.2023 неясний у зв`язку з тим, що не зрозуміло існування чи відсутність обов`язкових ознак недієздатності [PERSON] , тому суд вбачав наявність підстав для призначення повторної експертизи, проти призначення якої учасники справи не заперечували. Ухвалами суду від 30.04.2024 та 17.07.2024 було призначено повторні експертизи у справі, які були повернуті без виконання. 30.01.2025 ухвалою суду було призначено повторну експертизу проведення експертизи доручено експертам Кропивницької Філії судових експертиз Державної установи «Інститут судової психіатрії Міністерства охорони здоров`я України» (25491,\~м. Кропивницький, смт. Нове, вул. Металургів, 2а). 03.06.2025 матеріали справи були повернуті без виконання у зв`язку з неявкою [PERSON] на призначені дати засідання комісії (а.с. 156). Будучи обізнаною про обов`язок забезпечити явку 23.05.2025 о 11 год. 00 хв. [PERSON] на засідання комісії для проведення судово-психіатричної експертизи до Державної установи «Інститут судової психіатрії Міністерства охорони здоров`я України» заявниця не виконала це без поважних причин. Ухвалою суду від 16.06.2025 провадження у справі поновлено. Заявник та її представник про дату, час та місце судового засідання повідомлені належним чином повторно не з`явились без поважних причин, клопотань чи заяв до суду не надходило. Представник органу опіки та піклування направила на адресу суду заяву про розгляд справи без її участі. Суд, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок в їх сукупності за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженню наявних у справі доказів дійшов наступних висновків. \~ \~ \~ \~Відповідно до ст. 13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. \~ \~ \~ \~Відповідно до положень ст. 12, 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками процесу. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях. \~ \~ \~ \~У відповідності до вимог ст. 80 ЦПК України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. \~ \~ \~ \~Встановленню судом факту відповідають цивільні правовідносини про визнання фізичної особи недієздатною, які регулюються нормами ЦК України та ЦПК України. \~ \~ \~ \~Стаття 3 Закону України «Про психіатричну допомогу» визначає презумпцію психічного здоров`я. \~ \~ \~ \~Кожна особа вважається такою, яка не має психічного розладу, доки наявність такого розладу не буде встановлено на підставах та в порядку, передбачених цим Законом та іншими законами України. \~ \~ \~ \~Відповідно до вимог ч. 1 ст. 39 ЦК України, фізична особа може бути визнана судом недієздатною, якщо вона внаслідок хронічного, стійкого психічного розладу не здатна усвідомлювати значення своїх дій та (або) керувати ними. \~ \~ \~ \~У постанові Верховного Суду України від 19 жовтня 2016 року у справі № 6-384цс16 зроблено висновок, що за положеннями частини першої статті 39 ЦК України фізична особа може бути визнана судом недієздатною, якщо вона внаслідок хронічного, стійкого психічного розладу не здатна усвідомлювати значення своїх дій та (або) керувати ними. При цьому зміст цієї норми слід тлумачити таким чином, що суд має право, але не зобов`язаний визнати фізичну особу недієздатною. Частиною другою статті 39 ЦК України встановлено, що порядок визнання фізичної особи недієздатною встановлюється ЦПК України. Відповідно до статті 239 ЦПК України суд за наявності достатніх даних про психічний розлад здоров`я фізичної особи призначає для встановлення її психічного стану судово-психіатричну експертизу. Метою проведення судово-психіатричної експертизи є з`ясування наявності чи відсутності психічного розладу, здатного вплинути на усвідомлення особою своїх дій та керування ними. Висновок про недієздатність фізичної особи слід робити, перш за все, на основі доказів, які свідчать про внутрішній, психічний стан особи в сукупності за умови, що особа страждає саме хронічним, стійким психічним розладом, внаслідок чого у особи виникає абсолютна неспроможність розуміти значення своїх дій та (або) керувати ними, і в основу рішення суду про визнання особи недієздатною не може покладатися висновок експертизи, який ґрунтується на припущеннях (ЦПК в редакції станом на 19.10.2016). Судом встановлено, що заявник, є дружиною [PERSON] , [INFO] , що підтверджується копією свідоцтва про шлюб серія [NUMBER] виданого Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Комсомольського міського управління юстиції Полтавської області (а.с. 11). Також [PERSON] є пенсіонером по інвалідності 1 групи, підгрупи Б, загальне захворювання, а саме: геморагічний інсульт з формуванням путамінальної інсульт\-гематоми праворуч та супутньо гіпертонічна хвороба ІІІ ст., 3 ст, ризик дуже високий, гіпертензивне серце СН І, ФК-П, яке призводить до того, що він має обмеження життєдіяльності до самообслуговування, до орієнтації, до спілкування, до трудової діяльності, до навчання, до звичайного способу життя, що підтверджується копією пенсійного посвідчення № [NUMBER] серія [NUMBER] (а.с. 10) та копією довідки МСЕК серія 12 ААВ № 468282 від 29.06.2022 (а.с. 17-18). \~ \~ \~ \~Відповідно до\~висновку судово-психіатричного\~експерта №\~619\~від 19.12.2023 [PERSON] , [INFO] , виявляє ознаки психічного розладу у вигляді розладу особистості органічного походження (F07.82 за МКХ 10). \~ \~ \~ \~Наявний у [PERSON] психічний розлад не відноситься до категорії стійкого хронічного, але істотно впливає його здатність усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними (а.с. 79-82). \~ \~ \~ \~Рішенням виконавчого комітету Горішньоплавнівської міської ради Кременчуцького району Полтавської області № 130 від 20.06.2023 «Про затвердження висновку органу опіки та піклування про можливість виконувати обов`язки опікуна громадянкою [PERSON] » затверджено Подання, яким виконавчий комітет Горішньоплавнівської міської ради Кременчуцького району Полтавської області вважає за доцільне призначення опікуном [PERSON] над [PERSON] у випадку визнання його недієздатним (а.с. 56). \~ \~ \~ \~Суд звертає увагу, що дієздатність - це категорія цивільного та цивільно-процесуального права. Набуття дієздатності, обмеження дієздатності та визнання особи недієздатною встановлюються зазначеними галузями права та відбувається за рішенням суду. Обмеження дієздатності та визнання особи недієздатною обмежує здатність фізичної особи самостійно вступати в правовідносини, та після визнання такого факту особі призначається опікун чи піклувальник. \~ \~ \~ \~Таким чином, недієздатність - втрата здатності здійснювати особою цивільні права та обов`язки внаслідок тяжкого порушення психічного стану. Критерії недієздатності психічно хворих визначені в Цивільному кодексі України. Стан недієздатності характерний тільки для фізичних осіб та встановлюється в судовому порядку після обов`язкового проведення судово-психіатричної експертизи. \~ \~ \~ \~Визнання особи недієздатною - це не тільки визначення стану здоров`я, але й складне юридичне поняття, яке містить в собі два критерії: медичний та юридичний (психологічний). \~ \~ \~ \~Під медичним критерієм слід розуміти "хронічний, стійкий психічний розлад". Другий, юридичний (психологічний) критерій, вказує на нездатність особи усвідомлювати значення своїх дій та (або) керувати ними. Але чіткого категоричного розмежування юридичного (психологічного) та медичного критеріїв існувати не може. \~ \~ \~ \~Вказані критерії одночасно несуть як медичний, так і юридичний характер. Юридичний критерій недієздатності має, перш за все, психологічну природу. Він свідчить про тяжкість психічного захворювання, ступінь розладів у інтелектуально-мнестичної та емоційно-вольовій сферах психічної діяльності. Не кожний психічний розлад призводить до нездатності особи приймати участь у цивільних відносинах, а тільки такий його ступінь (глибина), який суттєво впливає на волю, пам`ять та інтелект хворого, що позбавляє особу можливості усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними. \~ \~ \~ \~Таким чином, для визнання особи недієздатною встановити, у передбаченому порядку, тільки наявність психічного захворювання недостатньо. Суттєве значення має встановлення наслідків, які настали в результаті захворювання у вигляді глибини ураження інтелектуально-мнестичної та емоційно-вольової сфери. Межа між дієздатністю та недієздатністю психічно хворого встановлюється відповідно до юридичного (психологічного) критерію - здатності особи усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними, визначення якого віднесено до компетенції судово-психіатричних експертів. \~ \~ \~ \~Суттєве ураження інтелектуально-мнестичної та емоційно-вольової сфери психічної діяльності, яке проявляється у неможливості особи усвідомлювати значення своїх дії та (або) керувати ними, може потягнути за собою важливі наслідки правового характеру у вигляді визнання громадянина недієздатним. \~ \~ \~ \~Дослідивши подані до суду медичні документи та матеріали проведеної судово-психіатричної експертизи вбачається, що у [PERSON] , [INFO] наявний психічний розлад, який істотно впливає на його здатність усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними, який не відноситься до категорії стійкого хронічного, що свідчить про відсутність абсолютної неспроможності усвідомлювати значення своїх дій та (або) керувати ними, що є підставою для визнання особи недієздатною. \~ \~ \~ \~За встановлених обставин, враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що заява про визнання особи недієздатною задоволенню не підлягає. \~ \~ \~ \~Щодо вимог заявника про встановлення опіки над [PERSON] , [INFO] та призначення опікуна, суд зазначає наступне. \~ \~ \~ \~Статтею 41 Цивільного кодексу України передбачено наслідки визнання фізичної особи недієздатною, одним з яких є, встановлення опіки над такою особою. \~ \~ \~ \~Окрім того, положеннями частини 1 статті 60 ЦК України передбачено, що суд встановлює опіку над фізичною особою у разі визнання її недієздатною і призначає опікуна за поданням органу опіки та піклування. \~ \~ \~ \~Таким чином, заявлені вимоги про встановлення опіки над [PERSON] , [INFO] та призначення опікуном останнього - заявника у справі [PERSON] , є похідними від вимог про визнання особи недієздатною, а тому також не підлягають задоволенню. \~ \~ \~ \~

Outcome: dismissed