Jurisdiction: civil
Date: 2025-08-17 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовною заявою та, уточнивши позовні вимоги, просить суд змінити розмір аліментів, стягнутих судовим наказом Дніпровського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області від 07 травня 2024 року з нього на користь [PERSON] на утримання дітей: [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] , зменшивши їх розмір з 1/3 частини від усіх видів його заробітку (доходу) до 1/4 частини всіх видів його заробітку (доходу), щомісячно, але не менш 50 відсотків від встановленого законом прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку та не більше десяти прожиткових мінімумів на дитину відповідного віку, щомісяця, до досягнення дітьми повноліття. На обґрунтування\~позову зазначив,\~що \~у \~зареєстрованому шлюбі\~з відповідачкою\~по справі\~він перебував\~з 21\~грудня 2013\~року.\~Від шлюбу\~вони мають\~двох неповнолітніх\~дітей:\~ [PERSON] ,\~ [INFO] ,\~та [PERSON] ,\~ [INFO] .\~Сімейне життя\~у нього\~з [PERSON] \~не склалось\~і з\~жовтня 2018\~року шлюбні\~відносини між\~ними були припинені. Діти після припинення шлюбних відносин залишились проживати з відповідачкою. Рішенням Верхньодніпровського районного суду Дніпропетровської області від 01 березня 2019 року (справа № 173/3086/18) з нього стягнуто аліменти на користь [PERSON] на утримання неповнолітніх дітей: [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] , в розмірі 1/3 частини від усіх видів заробітку (доходу), щомісячно, але не менш 50 відсотків від встановленого законом прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з 17 грудня 2018 року і до повноліття старшої дитини. Рішення суду було пред`явлено до виконання, а у подальшому, з невідомих йому причин, відповідачка забрала виконавчий лист із виконавчої служби. У подальшому, судовим наказом Дніпровського районного суду м. Дніпродзержинська Діпропетровської області від 07 травня 2024 року (справа № 209/2311/24) з нього стягнуто на користь [PERSON] аліменти в розмірі 1/3 частини заробітку (доходу) боржника, але не менш 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, та не більше десяти прожиткових мінімумів на дитину відповідного віку, щомісяця, на утримання дітей: [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] , починаючи стягнення з дня звернення до суду, тобто 10 квітня 2024 року та до досягнення дітьми повноліття. 16 травня 2024 року постановою державного виконавця Верхньодніпровського відділу державної виконавчої служби у Кам`янському районі Дніпропетровської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) було відкрито виконавче провадження №75050947 про стягнення аліментів на користь [PERSON] . Аліменти він сплачує у повному обсязі, заборгованості по сплаті аліментів на утримання синів не має. Також, судовим наказом Верхньодніпровського районного суду Дніпропетровської області від 24 квітня 2020 року з нього стягнуто аліменти на користь [PERSON] , на утримання неповнолітніх доньок: [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] у розмірі 1/3 частини від усіх видів заробітку, але не менш 50 % мінімального прожиткового мінімуму та не більше десяти прожиткових мінімумів на дитину відповідного віку на кожну дитину, до досягнення старшою дитиною повноліття, починаючи стягнення з 14 лютого 2020 року. Постановою державного виконавця Верхньодніпровського відділу державної виконавчої служби у Кам`янському районі Дніпропетровської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) 09 грудня 2024 року було відкрито виконавче провадження № 76677809 про стягнення аліментів на користь [PERSON] . Аліменти він сплачує у повному обсязі, заборгованості по сплаті аліментів на утримання доньок не має. Він зараз проходить службу у Збройних Силах України, боронить незалежність та суверенітет країни, отримує дохід, 1/8 частки від якого на кожного отримувача аліментів була б достатньою для забезпечення не тільки прожиткового мінімуму для дітей, а і для повноцінного їх забезпечення. Наразі, стягнення з нього аліментів в розмірі 66 % його заробітної плати, значно погіршує його майновий стан, оскільки це не дозоляє йому робити найнеобхідніші придбання додаткового одягу та взуття, продуктів харчування, засобів гігієни тощо. Вважає, що може просити суд про зменшення розміру аліментів, які стягуються на утримання синів з 1/3 частини доходів до 1/4 частини доходів, а також він буде вирішувати питання про зменшення розміру аліментів, які стягуються на утримання доньок, це дасть йому можливість забезпечувати і себе найнеобхіднішим для життя, і буде відповідати 1/4 частині розміру аліментів, стягуваних від його доходу. Його середня заробітна плата за півроку складає 25079,02 грн., на теперішній час 1/3 частина стягуваних аліментів від його прибутку на утримання синів [PERSON] та [PERSON] складає 8359,67 грн., у разі задоволення його позову і стягнення з нього аліментів в розмірі 1/4 частини від його прибутку, сума аліментів буде складати 6269,76 грн. Тобто, сума аліментів на утримання синів буде зменшена на 2089,91 грн., а за пів року сума зменшення аліментів буде складати 12539,46 грн. У разі зменшення аліментів на утримання синів, а у подальшому і зменшення аліментів на утримання доньок, загальний розмір стягуваних з мене аліментів на чотирьох утримувачів буде становити 1/2 частку від його заробітку, що буде відповідати як нормам закону, так і дасть йому можливість сплачувати аліменти всім отримувачам без виникнення заборгованості, а також забезпечувати себе необхідним для життя і проходження військової служби. \~ \~ \~ \~Ухвалою судді від 15 жовтня 2024 року відкрито провадження у справі та призначено справу до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження. \~ \~ \~ \~18 лютого 2025 року представник відповідачки [PERSON] подав до суду відзив на позов, у якому зазначив, що діти сторін за своїм станом здоров`я та матеріальним становищем потребують матеріальної підтримки на своє утримання від батька позивача в розмірі не менше мінімально встановленого законом розміру - 1/3 частини його заробітку. На момент пред`являння позову та розгляду справи судом, матеріальний стан позивача та його сім`ї не погіршилися, а навпаки покращився (збільшився) за останній рік виходячи з відомостей про заробітну плату, відомостей про рухоме та нерухоме майно, відомостей про доходи іншої дружини, яка повинна приймати участь у справі в якості третьої (заінтересованої) особи із наданням відомостей про її доходи для всестороннього та об`єктивного розгляду даної цивільної справи. На час розгляду справи позивач не має інших виконавчих проваджень по аліментних зобов`язаннях, крім як перед відповідачем, що свідчить про штучне здійснення ним видимості по сплаті фактично не існуючих аліментів на інших дітей, які мешкають з ним та знаходяться на його утримання без необхідності примусового стягнення з нього аліментів на їх утримання. Просить залишити незмінним стягнення з позивача аліментів на користь відповідача в розмірі однієї третини частини заробітку (доходу) та відмовити у задоволенні позову. Представниця позивача Кущ О.М. та представник відповідачки [PERSON] подали до суду заяви про розгляд справи за їхньої відсутності. \~ \~ \~ \~Вивчивши матеріали справи, суд вважає позов обґрунтованим і таким, що підлягає задоволенню з наступних підстав. У судовому засіданні встановлено, що сторони мають дітей: [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] , на утримання яких судовим наказом Дніпровського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської обл. від 24 квітня 2024 року з позивача на користь відповідачки було стягнуто аліменти у розмірі 1/3 частини заробітку (доходу) боржника, але не менше ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, та не більше десяти прожиткових мінімумів на дитину відповідного віку, щомісяця, починаючи стягнення з дня звернення до суду, тобто з 10 квітня 2024 року та до досягнення дітьми повноліття, що підтверджується копіює судового наказу від 24 квітня 2024 року у справі № 209/2311/24 (а.с. 8). Судовим наказом Верхньодніпровського районного суду Дніпропетровської області від 24 квітня 2020 року у справі № 173/261/20 (а.с. 7) з позивача було стягнуто на користь [PERSON] аліменти на утримання неповнолітніх дітей: [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] , у розмірі 1/3 частини від усіх видів його заробітку, але не менше 50% мінімального прожиткового мінімуму\~та не більше десяти прожиткових мінімумів на дитину відповідного віку на кожну дитину,\~до досягнення старшою дитиною повноліття, починаючи стягнення з 14 лютого 2020 року. 16 травня 2024 року Верхньодніпровським ВДВС у Кам`янському районі Дніпропетровської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) було відкрито виконавче провадження № 75050947 з примусового виконання судового наказу від 24 квітня 2024 року у справі № 209/2311/24, що підтверджується копією постанови про відкриття виконавчого провадження (а.с. 73). 09 грудня 2024 року Верхньодніпровським ВДВС у Кам`янському районі Дніпропетровської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) було відкрито виконавче провадження № 76677809 з примусового виконання судового наказу від 23 червня 2020 року у справі № 173/261/20, що підтверджується копією постанови про відкриття виконавчого провадження (а.с. 74). Статтею 8 Закону України «Про охорону дитинства» передбачено, що кожна дитина має право на рівень життя, достатній для її фізичного, інтелектуального, морального, культурного, духовного і соціального розвитку. Батьки або особи, які їх замінюють, несуть відповідальність за створення умов, необхідних для всебічного розвитку дитини, відповідно до законів України. Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 27 Конвенції ООН про права дитини від 20 листопада 1989 року, яка ратифікована Постановою Верховної Ради України № 789ХІІ (78912) від 27 лютого 1991 року та набула чинності для України 27 вересня 1991 року, держава визнає право кожної дитини на рівень життя, необхідний для фізичного, розумового, духовного, морального і соціального розвитку дитини. Батьки або інші особи, які виховують дитину, несуть основну відповідальність за забезпечення в межах своїх здібностей і фінансових можливостей умов життя, необхідних для розвитку дитини. Статтею 192 СК України\~визначено, що розмір аліментів, визначений за рішенням суду або домовленістю між батьками, може бути згодом зменшено або збільшено за рішенням суду за позовом платника або одержувача аліментів у разі зміни матеріального або сімейного стану, погіршення або поліпшення здоров`я когось із них та в інших випадках, передбачених цим Кодексом. У відповідності\~до ч.ч.\~1,\~2\~ст.\~182\~СК України,\~при визначенні\~розміру аліментів\~суд враховує: стан\~здоров`я\~та матеріальне\~становище дитини; стан\~здоров`я\~та матеріальне\~становище платника\~аліментів; наявність\~у платника\~аліментів інших\~дітей,\~непрацездатних чоловіка,\~дружини,\~батьків,\~дочки,\~сина; наявність\~на праві\~власності,\~володіння та/або\~користування у\~платника аліментів\~майна та\~майнових прав,\~у тому\~числі рухомого\~та нерухомого\~майна,\~грошових коштів,\~виключних прав\~на результати\~інтелектуальної діяльності,\~корпоративних прав; доведені\~стягувачем аліментів\~витрати платника\~аліментів,\~у тому\~числі на\~придбання нерухомого\~або рухомого\~майна,\~сума яких\~перевищує десятикратний\~розмір прожиткового\~мінімуму для\~працездатної особи,\~якщо платником\~аліментів не\~доведено джерело\~походження коштів; інші\~обставини,\~що мають\~істотне значення.\~Розмір аліментів\~має бути\~необхідним та\~достатнім для\~забезпечення гармонійного\~розвитку дитини. Мінімальний гарантований розмір аліментів на одну дитину не може бути меншим, ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку. Відповідно до\~частин 1\~та 2\~ст.\~128\~КЗпП України\~при кожній\~виплаті заробітної\~плати загальний\~розмір усіх\~відрахувань не\~може перевищувати\~двадцяти процентів,\~а у\~випадках,\~окремо передбачених\~законодавством України,\~-\~п`ятидесяти\~процентів заробітної\~плати,\~яка належить\~до виплати\~працівникові. При відрахуванні з заробітної плати за кількома виконавчими документами за працівником у всякому разі повинно бути збережено п`ятдесят процентів заробітку. Враховуючи зміст ст. ст. 181, 192 СК України, розмір аліментів, визначений рішенням суду, не вважається незмінним. Отже, погіршення матеріального та сімейного стану батька може бути підставою для його вимоги про зменшення розміру аліментів. За правилами\~ст. 191 СК України, лише для стягнення аліментів встановлено час, з якого вони присуджуються, а зменшення розміру аліментів відбувається за загальними правилами, тобто з моменту набрання рішенням суду законної сили. У Постанові Верховного Суду від 16 вересня 2020 року у справі № 565/2071/19 визначено, що «Статтею 192 СК України передбачено можливість зміни раніше встановленого розміру аліментів за наявності доведених у судовому порядку підстав, а саме: зміни матеріального або сімейного стану, погіршення або поліпшення здоров`я когось із них та в інших випадках, передбачених цим Кодексом. Аналіз цієї норми права дає підстави для висновку що підставами зміни розміру аліментів є як зміна матеріального, так і зміна сімейного стану як самостійна підстава для зменшення або збільшення розміру аліментів. При цьому такі положення закону не виключають одночасне настання обох підстав для зміни розміру аліментів: і зміни сімейного, і зміни матеріального стану. Однак, зміна сімейного стану є самостійною, не залежною від зміни матеріального стану підставою для зміни розміру аліментів». Відповідно до ст. 76 ЦПК України показами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків. Частиною ч. 4 ст. 82 ЦПК України встановлено, що обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом. Згідно ч.ч. 1, 5, 6 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Таким чином, враховуючи, що з заробітної плати позивача за кількома виконавчими документами відраховується більше п`ятдесяти процентів заробітку, ґрунтуючись на засадах верховенства права, повно та всебічно з`ясувавши обставини, на які посилалися сторони та які були досліджені у судовому засіданні, суд приходить до висновку, що оскільки позивач надав належні та достатні докази зміни матеріального стану, суд, з урахуванням фактичних обставин справи, враховуючи рівність прав та обов`язків батьків щодо виховання та утримання дитини, виходячи з закріплених у ч. 9\~ст. 7 СК України\~принципів справедливості, добросовісності та розумності, відповідності моральним засадам суспільства, приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню. Європейський суд з прав людини вказав, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «Серявін та інші проти України», заява № 4909/04, від 10 лютого 2010 року). \~ \~ \~ \~

Outcome: approved