Jurisdiction: civil
Date: 2025-08-19 00:00:00

І. Стислий виклад позицій сторін. 13.02.2025р. адвокат Євич С.П. в інтересах позивача [PERSON] звернувся до суду з позовною заявою до [PERSON] , [PERSON] про встановлення порядку користування квартирою, що належить на праві спільної часткової власності. В обґрунтування позовних вимог вказав, що позивач є співвласноком частки квартири за адресою: [ADDRESS] , відповідно до свідоцтва про право на спадщину від 19.08.2024р., справа № 219/2022. Іншими співвласниками квартири є відповідачі - [PERSON] та [PERSON] . Позивач просить встановити між співвласниками квартири порядок користування наступним чином: виділити в особисте користування позивачу житлову кімнату № 1 площею 11,9 кв. м та відповідачу житлову кімнату № 2 площею 16,6 кв. м, інші приміщення залишити у спільному користуванні сторін. В свою чергу, у зустрічному позові [PERSON] пропонує позивачу передати у користування кімнату площею 16,6 кв. м та лоджію, площею 2,9 кв. м, оскільки доступ до лоджії можливий тільки через вказану кімнату, а їй виділити у користування кімнату, площею 11,9 кв. м, у загальному користуванні залишити: кухню, площею 8,2 кв. м, ванну кімнату, площею 3,0 кв. м, туалет, площею 1,4 кв. м та коридор, площею 8,8 кв. ІІ. Заяви, клопотання, процесуальні дії у справі. Ухвалою Жашківського районного суду Черкаської області від 19.02.2025р. позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито загальне позовне провадження у справі та визнано явку позивача за первісним позовом обов`язковою. 13.03.2025р. до Жашківського районного суду Черкаської області від [PERSON] надійшла зустрічна позовна заява до [PERSON] про встановлення порядку користування квартирою, яка є спільною частковою власністю. Ухвалою Жашківського районного суду Черкаської області від 26.03.2025р. зустрічний позов [PERSON] до [PERSON] про встановлення порядку користування квартирою, яка є спільною частковою власністю, прийнято до розгляду та об`єднано в одне провадження з первісним позовом [PERSON] до [PERSON] , [PERSON] про встановлення порядку користування квартирою, що належить на праві спільної часткової власності. 30.04.2025р. представник позивача за первісним позовом [PERSON] через канцелярію суду подав заяву про перенесення слухання справи на іншу дату, у зв`язку з перебування його у відпустці з 01.05.2025р. по 01.06.2025р. Ухвалою Жашківського районного суду Черкаської області від 13.05.2025р. підготовче засідання у справі відкладено та визнано явку позивача за первісним позовом обов`язковою. 16.06.2025р. ухвалою Жашківського районного суду Черкаської області у закрито підготовче засідання та призначено судове засідання для розгляду справи по суті. 20.08.2025р. від позивача за первісним позовом [PERSON] до суду надійшло клопотання, в якому він визнає зустрічний позов та не заперечує проти його задоволення. У судове засідання учасники провадження не з?явилися. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Оскільки у судове засідання не з?явилися усі учасники справи, суд вважає за можливе здійснити судовий розгляд справи на підставі наявних у суду матеріалів. Суд, повно та\~всебічно з`ясувавши\~обставини справи,\~проаналізувавши та\~оцінивши докази,\~які є\~у матеріалах\~справи,дійшов до висновку про залишення первісної позовної заяви без розгляду та задоволення зустрічної позовної заяви. ІІІ. Встановлені судом фактичні обставини та відповідні їм правовідносини, норми права, які застосовував суд, мотиви суду. У відповідності до положень ч. 1 ст. 2 ЦПК України завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Згідно ч. 1 ст. 19 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства. Судом установлено, що [PERSON] та [PERSON] з 29.11.2012р. перебували у зареєстрованому шлюбі (а.с.42). [INFO] [PERSON] помер (а.с.43). Відповідно до свідоцтва про право на спадщину за законом спадкоємцями частки майна (квартира [ADDRESS] ) після смерті [PERSON] , 1979р.н., який помер [INFO] , є його дружина - [PERSON] , [INFO] , та син [PERSON] , [INFO] (а.с.49, 50, 51, 52, 53, 54). Відповідно до свідоцтва про право на спадщину за законом спадкоємцем частки майна (квартира [ADDRESS] ) після смерті [PERSON] , 1979р.н., який помер [INFO] , є його син [PERSON] , [INFO] , у тому числі з урахуванням частки у спадщині, від якої відмовилася мати померлого [PERSON] (а.с.13, 14). Відповідно до Технічного паспорта на квартиру [ADDRESS] , вказана квартира має загальну площу, 53,4 кв.м, житлову площу 28,5 кв. м. та складається із житлових кімнат: із них 1-а кімната площею 11,9 кв. м, 2-а кімната 16,6 кв. м, кухня, площею 8,2 кв. м, ванна кімната, площею 3,0 кв. м, туалет, площею 1,4 кв. м, коридор, площею 8,8 кв. м та лоджія, площею 2,9 кв. м (а.с.17-20). Відповідно до\~ст. 316 Цивільного кодексу України\~правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб. Відповідно до частини першої\~ст. 356 Цивільного кодексу України, власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю. Співвласники можуть домовитись про порядок володіння та користування майном, що є їх спільною частковою власністю. Згідно\~статті 358 Цивільного кодексу України, кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності. У разі неможливості цього він має право вимагати від інших співвласників, які володіють і користуються спільним майном, відповідної матеріальної компенсації. Якщо договір між співвласниками про порядок володіння та користування спільним майном відповідно до їхніх часток у праві спільної часткової власності посвідчений нотаріально, він є обов`язковим і для особи, яка придбає згодом частку в праві спільної часткової власності на це майно. Вказана норма регулює порядок здійснення права часткової власності, тобто порядок користування спільною частковою власністю без її поділу в натурі. При встановленні порядку користування нерухомим майном кожному із співвласників передається в користування конкретна частина нерухомості, виходячи із його частки в праві спільної власності. Разом з тим, виділені у користування приміщення можуть бути і неізольовані і не завжди точно відповідати належним співвласникам часткам, оскільки встановлення порядку користування майном не припиняє право спільної часткової власності на це майно. Встановлення співвласниками порядку користування квартирою з виділенням конкретних приміщень в натурі, не припиняє право спільної часткової власності, оскільки такі частини не перетворюються в об`єкт самостійної власності кожного з них. Зазначена правова позиція викладена в постанові Верховного Суду України\~\~від 3 квітня 2013 року у справі № 6-79цс14, постанові Верховного Суду від 14 лютого 2018 року у справі № 526/2101/15-ц, . Відповідно п. 14 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 22.12.1995 року, судам роз`яснено, що квартира, яка є спільною сумісною чи спільною частковою власністю, на вимогу учасника (учасників) цієї власності підлягає поділу в натурі, якщо можливо виділити сторонам ізольовані жилі та інші приміщення з самостійними виходами, які можуть використовуватися як окремі квартири або які можна переобладнати в такі квартири. У протилежному випадку може бути встановлено порядок користування приміщеннями квартири, якщо про це заявлено позов. Оскільки відповідач (позивач за первісною позовною заявою) зустрічну позовну заяву визнав, сторони досягли згоди між собою щодо порядку володіння та користування квартирою, зустрічні позовні вимоги про встановлення порядку користування квартирою, яка є спільною частковою власністю, підлягають задоволенню. Позивач за зустрічною позовною заявою [PERSON] просить встановити наступний порядок спільного користування квартирою: передати у користування [PERSON] кімнату площею 16,6 кв. м та лоджію, площею 2,9 кв. м, а їй виділити у користування кімнату, площею 11,9 кв. м, а кухню, площею 8,2 кв. м, ванну кімнату, площею 3,0 кв. м, туалет, площею 1,4 кв. м та коридор, площею 8,8 кв. залишити у загальному користуванні. [PERSON] не претендує на виділенні йому для проживання будь якої частини кімнат, на канікулах буде проживати в кімнаті своєї матері [PERSON] . Відповідач [PERSON] не заперечував проти встановлення запропонованого порядку користування квартирою. Встановлення порядку користування квартирою жодним чином не впливає на розмір часток сторін у праві власності на квартиру і не обмежує їх право власності, тому суд вважає, що такий порядок користування квартирою може бути закріплений судовим рішенням. Як передбачено ч.ч.1,5,6,7 ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом. Статтею 89 ЦПК України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Згідно ч. ч. 1,5 ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Таким чином, суд вважає необхідним встановити порядок користування квартирою відповідно до варіанту, запропонованого позивачем за зустрічним позовом. Вказаний порядок відповідатиме інтересам всіх проживаючих у квартирі. На підставі вищевикладеного та

Outcome: approved