Jurisdiction: civil
Date: 2025-08-11 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулася до суду із позовом до [PERSON] , третя особа Четверта Харківська міська державна нотаріальна контора, в якому просила суд визнати за [PERSON] право власності на 2/3 частки квартири [ADDRESS] , в порядку спадкування за законом після смерті чоловіка [PERSON] , [INFO] , який помер [INFO] ; визнати за [PERSON] право власності на 1/6 частки квартири [ADDRESS] , в порядку спадкування за законом після смерті батька [PERSON] , [INFO] , який помер [INFO] . У подальшому, а саме 16.12.2024 р., позивач [PERSON] уточнила позовні вимоги, та просила суд визнати за [PERSON] право власності на 2/3 частки квартири [ADDRESS] , в порядку спадкування за законом після смерті чоловіка [PERSON] , [INFO] , який помер [INFO] . В обґрунтування позову позивач зазначає, що [INFO] помер її чоловік [PERSON] , [INFO] , після смерті якого залишилось спадкове майно квартира [ADDRESS] . Право власності [PERSON] на вказану квартиру підтверджується договором купівлі-продажу від 23.04.1998 року, посвідченим державним нотаріусом Дев`ятої Харківської державної нотаріальної контори Пендюриною І.В., що зареєстрований у Державному комунальному підприємстві Харківського міського бюро технічної інвентаризації та записаний в реєстрову книгу за реєстровим номером № 56178 від 04.05.1998 року. Після смерті спадкодавця Четвертою Харкіівською міською державною нотаріальною конторою була заведена спадкова справа № 51/2024 ( зареєстрована у реєстрі № 71906480), що підтверджується Витягом про реєстрацію в Спадковому реєстрі від 02.02.2024 року. В установлений законом строк до нотаріальної контори з питанням оформлення спадкових прав після смерті [PERSON] звернулась вона дружина спадкодавця, [PERSON] син спадкодавця, [PERSON] рідний брат спадкодавця, [PERSON] мати спадкодавця. Мати спадкодавця від прийняття спадщини відмовилась на користь рідного брата спадкодавця (свого сина) [PERSON] . Постановою державного нотаріуса Четвертої Харківської міської нотаріальної контори Козелько Т.М. від 28.05.2024 р. відмовлено у вчинені нотаріальної дії, у зв`язку із відсутністю у спадкоємця ( [PERSON] ), документу, який підтверджує право власності на частку вищевказаної квартири згідно ст. 63 СК України. Ухвалою Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 05.11.2024 року позовну заяву залишено без руху. Ухвалою Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 14.11.2024 року провадження у справі відкрито та призначено підготовче судове засідання в загальному порядку. Ухвалою Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 12.12.2024 року позовну заяву залишено без руху. Ухвалою Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 18.12.2024 року провадження у справі відкрито та призначено підготовче судове засідання в загальному порядку. 12.12.2025 року через канцелярію суду [PERSON] подано зустрічну позовну заяву до [PERSON] , [PERSON] , третя особа - Четверта Харківська міська державна нотаріальна контора, в якій просить суд визначити, що частка [PERSON] , [INFO] , який помер [INFO] , у праві спільної сумісної вланості квартири [ADDRESS] , яка є спадковим майном, становить 1/2. Визнати за [PERSON] право власності на 1/6 частку квартири [ADDRESS] , в порядку спадкування за законом після смерті брата [PERSON] , [INFO] , який помер [INFO] . Визнати за [PERSON] право власності на 1/6 частку квартири [ADDRESS] , в порядку спадкування за законом після смерті брата [PERSON] , [INFO] , який помер [INFO] . В обгрунтування зустрічного позову зазначає, що [INFO] помер [PERSON] . На дату смерті [PERSON] перебував у зареєстрованому шлюбі з [PERSON] , який був зареєстрований 29.09.1989 року. 26.01.2024 р. Четвертою Харківською міською державною нотаріальною конторою зареєстрована спадова справа № 51/2024, реєстровий номер у спадковому реєстрі 71906480, спадкодавець [PERSON] . Із заявами про прийняття спадщини у встановлений законом строк до нотаріальної контори з питанням оформлення спадкових прав після смерті [PERSON] звернулись: [PERSON] дружина спадкодавця, [PERSON] син спадкодавця, [PERSON] рідний брат спадкодавця, [PERSON] мати спадкодавця. Мати спадкодавця від прийняття спадщини відмовилась на користь рідного брата спадкодавця (свого сина) [PERSON] . Після смерті [PERSON] залишилось спадкове майно: квартира [ADDRESS] та квартира [ADDRESS] . Право власності [PERSON] на квартиру [ADDRESS] , підтверджується договором купівлі-продажу від 23.04.1998 року, посвідченим державним нотаріусом Дев`ятої Харківської державної нотаріальної контори Пендюриною І.В., що зареєстрований у Державному комунальному підприємстві Харківського міського бюро технічної інвентаризації та записаний в реєстрову книгу за реєстровим номером № 56178 від 04.05.1998 року. Квартира [ADDRESS] , 24.10.2003 року була придбана [PERSON] у період шлюбу із спадкодавцем. Таким чином, спадковим майном померлого є право на частку зазначеної квартири. Зазначає, що позбавлений права на оформлення частки, що належала померлому брату [PERSON] , у зв`язку із відмовою [PERSON] надати згоду на виділ права власності на квартири [ADDRESS] та прийняттям нотаріусом постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії. Ухвалою Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 03.02.2025 року зустрічну позовну заяву [PERSON] прийнято до спільного розгляду та об`єднано в одне провадження з первісним позовом [PERSON] 05.03.2025 року відповідачем за зустрічним позовом [PERSON] подано відзив на зустрічну позовну заяву. У відзиві зазначила, що квартири [ADDRESS] повністю належить їй на праві приватної власності, була придбана нею виключно за особисті кошти, які не були частинами спільного сімейного бюджету із покійним чоловіком під час сумісного подружнього життя. Вказала, що гроші на придбання квартири безоплатно передала її матір [PERSON] , яка на той час проживала в іншій країні, шляхом оформлення чотирьох міжнародних переказів. Її покійний чоловік - [PERSON] не брав участі у підтриманні зазначеної квартири у належному стані, обов`язок щодо сплати комунальних послуг за користування квартирою завжди виконувала одноособово. У зв`зку із чим, просила суд відмовити [PERSON] у задоволенні позовних вимог щодо визнання спадковим майном у розмірі частки квартири [ADDRESS] за померлим [PERSON] та визнанні права власності на 1/6 частку зазначеної квартири за [PERSON] в порядку спадкування за законом. 23.04.2025 року представник відповідача за зустрічним позовом [PERSON] адвокатом Передерій О.С. подано пояснення щодо предмету зустрічного позову. 26.03.2025 року на поштову адресу суду надійшла позовна заява [PERSON] до [PERSON] , третя особа - Четверта Харківська міська державна нотаріальна контора, в якій просить суд визнати за [PERSON] право власності на 1/6 частки квартири [ADDRESS] , в порядку спадкування за законом після смерті батька [PERSON] , [INFO] , який помер [INFO] . В обґрунтування позову позивач [PERSON] зазначає, що [INFO] помер його батько [PERSON] , [INFO] , після смерті якого залишилось спадкове майно квартира [ADDRESS] . Право власності [PERSON] на вказану квартиру підтверджується договором купівлі-продажу від 23.04.1998 року, посвідченим державним нотаріусом Дев`ятої Харківської державної нотаріальної контори Пендюриною І.В., що зареєстрований у Державному комунальному підприємстві Харківського міського бюро технічної інвентаризації та записаний в реєстрову книгу за реєстровим номером № 56178 від 04.05.1998 року. Після смерті спадкодавця Четвертою Харкіівською міською державною нотаріальною конторою була заведена спадкова справа № 51/2024 ( зареєстрована у реєстрі № 71906480), що підтверджується Витягом про реєстрацію в Спадковому реєстрі від 02.02.2024 року. В установлений законом строк до нотаріальної контори з питанням оформлення спадкових прав після смерті [PERSON] звернулась він син спадкодавця, дружина спадкодавця [PERSON] , [PERSON] рідний брат спадкодавця, [PERSON] мати спадкодавця. Мати спадкодавця від прийняття спадщини відмовилась на користь рідного брата спадкодавця (свого сина) [PERSON] . Постановою державного нотаріуса Четвертої Харківської міської нотаріальної контори Козелько Т.М. від 28.05.2024 р. відмовлено у вчинені нотаріальної дії, у зв`язку із відсутністю у спадкоємця ( [PERSON] ), правовстановлюючого документу, що підтверджує право власності спадкодавця на нерухоме майно. Ухвалою Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 31.03.2025 року позовну заяву [PERSON] залишено без руху. 02.04.2025 року [PERSON] усунуто недоліки, зазначені в ухвалі суду від 31.03.2025 року. Ухвалою Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 03.04.2025 року провадження у справі за позовом [PERSON] \~до [PERSON] ,\~третя особа\~-\~Четверта Харківська\~міська державна\~нотаріальна контора\~про визнання\~права власності\~в порядку\~спадкування за\~законом відкрито та призначено підготовче судове засідання в загальному порядку. 02.06.2025 року відповідачем [PERSON] подано відзив на позовну заяву, в якому останній не заперечуючи проти права позивача на визнання права власності в порядку спадкування за законом, зазначив, що позивачем не в повному обсязі визначено коло осіб відповідачів по справі. 06.06.2025 року позивачем [PERSON] подано відповідь на відзив на позовну заяву. Ухвалою Індустріального районного суду м. Харкова від 12.06.2025 року об`єднано в одне провадження цивільну справу за позовом [PERSON] до [PERSON] , третя особа Четверта Харківська міська державна нотаріальна контора про визнання права власності в порядку спадкування за законом із цивільною справою за первісним позовом [PERSON] до [PERSON] , третя особа Четверта Харківська міська державна нотаріальна контора про визнання права власності в порядку спадкування за законом та за зустрічним позовом [PERSON] до [PERSON] , [PERSON] , третя особа - Четверта Харківська міська державна нотаріальна контора про визначення розміру часток у приватній спільній сумісній власності та визнання права власності в порядку спадкування за законом. Об`єднаним\~справа призначити\~єдиний унікальний\~номер цивільної\~справи №644/9559/24\~.Закрито підготовче провадження та призначено справу за первісним позовом [PERSON] , [PERSON] до [PERSON] , третя особа Четверта Харківська міська державна нотаріальна контора про визнання права власності в порядку спадкування за законом та за зустрічним позовом [PERSON] до [PERSON] , [PERSON] , третя особа - Четверта Харківська міська державна нотаріальна контора про визначення розміру часток у приватній спільній сумісній власності та визнання права власності в порядку спадкування за законом, до судового розгляду по суті. Позивач за первісним позовом [PERSON] та її представник адвокат Передерій О.С. у судовому засіданні позов підтримали, просили позовні вимоги задовольнити в повному обсязі. Зустрічний позов [PERSON] визнали частково, а саме - в частині визнання за [PERSON] право власності на 1/6 частку квартири [ADDRESS] , в порядку спадкування за законом після смерті [PERSON] . В іншій частині позовних вимог просили відмовити. Позовні вимоги [PERSON] визнали в повному обсязі. Відповідач за первісним позовом [PERSON] у судове засідання не з`явився, про час, дату та місце розгляду справи повідомлявся своєчасно та належним чином. Представник відповідача за первісним позовом адвокат Бреславець М.Г. позовні вимоги [PERSON] та [PERSON] визнали. Зустрічний позов [PERSON] просив задовольнити в повному обсязі. Позивач [PERSON] позовні вимоги підтримав. Позовні вимоги [PERSON] визнав. Проти зустрічної позовної заяви [PERSON] заперечував. Третя особа - Четверта Харківська міська державна нотаріальна контора у судове засідання не з`явилась, подала до суду клопотання про розгляд справи без участі представника нотаріальної контори, у висновках покладається на розсуд суду. Суд, вислухавши думку учасників процесу, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, встановив наступні обставини та дійшов до наступних висновків. Згідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка є частиною національного законодавства, кожна людина при визначенні її громадянських прав і обов`язків має право на справедливий судовий розгляд. Відповідно до ч 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до ст. 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону.» Відповідно до п.п. 3,4 п. 5\~ст. 12 ЦПК України\~суд сприяє всебічному і повному з`ясуванню обставин справи: роз`яснює особам, які беруть участь у справі, їх права та обов`язки, попереджує про наслідки вчинення або не вчинення процесуальних дій і сприяє захисту їхніх прав у випадках встановлених нормами\~ЦПК України. За приписом ч.1ст.13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Судом встановлено, що [INFO] помер [PERSON] , [INFO] . Дана обставина підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] . Після смерті [PERSON] залишилось спадкове майно квартира [ADDRESS] . Право власності [PERSON] на вказану квартиру підтверджується договором купівлі-продажу від 23.04.1998 року, посвідченим державним нотаріусом Дев`ятої Харківської державної нотаріальної контори Пендюриною І.В., що зареєстрований у Державному комунальному підприємстві Харківського міського бюро технічної інвентаризації та записаний в реєстрову книгу за реєстровим номером № 56178 від 04.05.1998 року. Ринкова вартість квартири складає 805\~676 грн., що підтверджується звітом ТОВ «КОНСАЛТИНГ - ЕКСПЕРТ І» з незалежної оцінки майна від 10.10.2024 року, складеним оцінювачем [PERSON] . Після смерті спадкодавця [PERSON] . Четвертою Харкіівською міською державною нотаріальною конторою була заведена спадкова справа № 51/2024 ( зареєстрована у реєстрі № 71906480), що підтверджується Витягом про реєстрацію в Спадковому реєстрі від 02.02.2024 року. Матеріали справи свідчать, що заповіт [PERSON] не складався. Згідно матеріалів спадкової справи №51/2024, заведеної після смерті [PERSON] у встановлений законом строк до нотаріальної контори з питанням оформлення спадкових прав після смерті [PERSON] звернулась [PERSON] дружина спадкодавця, [PERSON] - син спадкодавця, [PERSON] рідний брат спадкодавця, [PERSON] мати спадкодавця. Мати спадкодавця від прийняття спадщини відмовилась на користь рідного брата спадкодавця (свого сина) [PERSON] 06.02.2024 року надійшла претензія кредитора АТ КБ «ПРИВАТБАНК» до спадкоємців [PERSON] . Інших заяв не надходило. Постановою державного нотаріуса Четвертої Харківської міської нотаріальної контори Козелько Т.М. від 28.05.2024 р. [PERSON] відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на 1/6 частку квартири [ADDRESS] , а також свідоцтво про право власності на частку вищевказаної квартири згідно ст. 63 СК України, після смерті її чоловіка, [PERSON] , у зв`язку із відсутністю у спадкоємця ( [PERSON] ), документу, який підтверджує право власності спадкодавця на нерухоме майно та у зв`язку із тим, що спадкоємці не дійшли згоди, щодо обсягу спадкового майна. Постановою державного нотаріуса Четвертої Харківської міської нотаріальної контори Козелько Т.М. від 28.05.2024 р. [PERSON] відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на 1/6 частку квартири [ADDRESS] після смерті його батька - [PERSON] , у зв`язку із відсутністю у спадкоємця ( [PERSON] ), документу, який підтверджує право власності спадкодавця на нерухоме майно та у зв`язку із тим, що спадкоємці не дійшли згоди, щодо обсягу спадкового майна. Постановою державного нотаріуса Четвертої Харківської міської нотаріальної контори Козелько Т.М. від 28.05.2024 р. [PERSON] відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на 1/6 частку квартири [ADDRESS] після смерті його брата - [PERSON] , а також свідоцтва про право на спадщинуза законом на 1/6 частку квартири [ADDRESS] , яка була придбана на ім`я [PERSON] у період зареєстрованого шлюбу зі спадкодавцем, у зв`язку із відсутністю у спадкоємця ( [PERSON] ), документу, який підтверджує право власності спадкодавця на нерухоме майно (квартиру [ADDRESS] ) та у зв`язку із тим, що спадкоємці не дійшли згоди, щодо обсягу спадкового майна. Згідно відомостей з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно право власності на квартиру [ADDRESS] зареєстровано за [PERSON] 24.10.2003 року на підставі договору купівлі-продажу, реєстраційний №6792, посвідчений приватним нотаріусом ХМНО Тимченко Т.В. Ринкова вартість квартири складає 390\~000 грн., що підтверджується звітом ТОВ «КОНСУЛАТ 2020» про незалежну оцінку від 09.12.2024 року, складеним оцінювачем [PERSON] . Статтею 16 ЦК України\~передбачено, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способом захисту цивільних прав та інтересів може бути зокрема визнання права. Відповідно до\~ст. 41 Конституції України, право приватної власності набувається в порядку, визначеному законом, крім того, право приватної власності є непорушним. Згідно з ч.1\~ст.321 ЦК України\~право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Зі змісту\~ст. 328 ЦК України\~вбачається, що спадкування є однією з підстав набуття права власності. Згідно з положеннями ч. 2\~ст. 1120 ЦК України\~часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, із якого вона оголошується померлою. Разом з тим, статями\~1216,\~1217, 1221 ЦК України\~визначено, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. Відповідно до ч.1\~ст. 1258 ЦК України\~спадкоємці за законом одержують прав на спадкування почергово. Статтею 1261 ЦК України\~передбачає, що у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Судом встановлено, що позивач за первісним позовом [PERSON] є дружиною померлого [PERSON] , позивач [PERSON] є сином померлого [PERSON] , тому відносяться до кола спадкоємців першої черги і прийняли спадщину після померлого, оскільки звернулися до нотаріальної контори з відповідною заявою у передбачений законом строк. Матір померлого [PERSON] , яка також відноситься до кола спадкоємців першої черги, від прийняття спадщини відмовилась на користь рідного брата спадкодавця (свого сина) [PERSON] (відповідач за первісним позовом), який також прийняв спадщину після померлого у передбачений законом строк. Згідно свідоцтва про смерть, серії [NUMBER] [PERSON] померла [INFO] . Згідно зі\~ст. 1270 ЦК України\~строк для прийняття спадщини встановлений у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до ч. 1\~ст. 1297 ЦК України, спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов`язаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно. У пункті 23 постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику в справах про спадкування» роз`яснено, що свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження. Разом з тим, відповідно до ч.1 ст.60 СК України, майно, набуте подружжям за час шлюбу, належить дружині та чоловікові на праві спільної сумісної власності незалежно від того, що один з них не мав з поважної причини (навчання, ведення домашнього господарства, догляд за дітьми, хвороба тощо) самостійного заробітку (доходу). Згідно з ч.1 ст.61 СК України, об`єктом права спільної сумісної власності подружжя може бути будь-яке майно, за винятком виключеного з цивільного обороту. Згідно ч.3 ст.368 ЦК України, майно, набуте подружжям за час шлюбу, є їхньою спільною сумісною власністю, якщо інше не встановлено договором або законом. Водночас відповідно до пунктів 1, 3 частини першої статті 57 СК України особистою приватною власністю чоловіка, дружини є майно, набуте нею, ним до шлюбу; набуте нею, ним за час шлюбу, але за кошти, які їй належали, йому особисто. Конструкція норми статті 60 СК України працює про презумпцію спільності права власності подружжя на майно, яке набуте ними в період шлюбу. Разом із тим, зазначена презумпція може бути спростована й одним із подружжя може оспорювати поширення правового режиму спільного сумісного майна на певний об`єкт, у тому числі в судовому порядку. Тягар доказування постійний для спростування презумпції, укладається на тому з подружжя, яке її запитує. Зазначене узгоджено з правовим висновком, викладеним у постанові Верховного Суду України від 24 травня 2017 року у справі N 6-843цс17 та постанові Великої Палати Верховного Суду від 21 листопада 2018 року у справі N 372/504/17-ц, провадження N 14-325цс18. Так, позивач за первісним позовом [PERSON] посилається на те, що квартира [ADDRESS] належить їй повністю на праві приватної власності, була придбана нею виключно за особисті кошти, які не були частинами спільного сімейного бюджету. Однак, [PERSON] звертаючись до суду з позовом про визнання права власності в порядку спадкування за законом, позовних вимог щодо визнання права особистої власності на спірне спадкове майно не заявляла. Також, позивач [PERSON] не зверталась до суду із самостійним позовом про визнання права особистої власності на квартиру [ADDRESS] , яка була придбана у період перебування її у шлюбі з померлим чоловіком (спадкодавцем). Таким чином, презумпція спільної сумісної власності на квартиру [ADDRESS] , яка була придбана у період шлюбу, позивачкою спростована не була. Отже, при вирішенні спору, суд виходить з положень ч.3 ст.368 ЦК України, що майно, набуте подружжям за час шлюбу, є їхньою спільною сумісною власністю, якщо інше не встановлено договором або законом. Оскільки квартира [ADDRESS] , яка зареєстрована за померлим [PERSON] та квартира [ADDRESS] , яка зареєстрована за [PERSON] , придбані в період перебування у шлюбі, тому вони є об`єктом спільної сумісної власності подружжя. Відповідно до ч.2 ст.370 ЦК України, у разі виділу частки із майна, що є у спільній сумісній власності, вважається, що частки кожного із співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між ними, законом або рішенням суду. Згідно зі ст. 392 ЦК України власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності. Право власності спадкоємця на спадкове майно підлягає захисту в судовому порядку шляхом його визнання у разі, якщо таке право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує право власності. Позивачем у зазначених спорах у порядку правонаступництва може виступати спадкоємець, який прийняв спадщину відповідно до вимог статей 1268-1270 ЦК України. Відповідно до ст. 12 ЦПК України учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Приймаючи до уваги, що спадкоємці в установленому законом порядку прийняли спадщину після смерті [PERSON] , однак позбавлені можливості оформити це право, оскільки не дійшли згоди щодо обсягу та можливого розподілу спадкового майна з урахуванням інтересів усіх спадкоємців, суд дійшов висновку, що право учасників справи підлягає захисту у судовому порядку. Виходячи з викладеного, суд вважає доведеним наявність правових підстав для задоволення позовних вимог [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] . Питання про розподіл судових витрат суд вирішує відповідно до вимог ст. 141 ЦПК України, а саме судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Враховуюче викладене,\~

Outcome: approved