Jurisdiction: civil
Date: 2025-08-20 00:00:00

Короткий зміст позовних вимог Державне агентство України з розвитку меоліорації, рибного господарства та продовольчих програм в особі Управління Державного\~агентства з\~розвитку меліорації,\~рибного господарства\~та продовольчих\~програм у\~Черкаській області\~(Черкаський\~рибоохоронний патруль)\~(далі\~ позивач) звернувся до Канівського міськрайонного суду Черкаської області з позовом до [PERSON] (далі [PERSON] , відповідач 1), [PERSON] (далі [PERSON] , відповідач 2) про відшкодування шкоди, завданої суб`єктами господарювання та громадянами внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів. Свої позовні вимоги обгрунтовує тим, що постановою Канівського міськрайонного суду Черкаської області від 27.12.2024, яка набрала законної сили 07.01.2025 по справі № 697/2888/24 (далі за текстом Постанова), провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно [PERSON] за ч.4 ст. 85 КУпАП - закрито у зв`язку із закінчення неї момент розгляду справи строків притягнення до адміністративної відповідальності, передбачених ст. 38 КУпАП. З постанови вбачається, що: згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії ЧК №000511 від 16.06.2024, [PERSON] 16.06.2024 о 02:00 год. перебуваючи на Кременчуцькому водосховищі на р. Дніпро в м. Каневі Черкаської області ловив рибу в нерестовий період з гумового човна спінінгом обладнаним двома тройніками методом багріння. Дії [PERSON] кваліфіковано за ч. 4 ст. 85 КУпАП. Постановою Канівського міськрайонного суду Черкаської області від 23.01.2025, яка набрала законної сили 04.02.2025 по справі № 697/2004/24 (далі за текстом - Постанова), провадження у справі № 697/2004/24 про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 85 КУпАП, відносно [PERSON] закрити, у зв`язку з закінченням строків накладення адміністративного стягнення, передбачених ст. 38 КУпАП. З постанови вбачається, що: відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії ЧК №000512 від 16.06.2024, цього ж дня, о 02:00 год. на р. Дніпро Кременчуцького водосховища, район м. Канів Черкаської області гр. [PERSON] разом із [PERSON] ловив рибу в нерестовий період із гумового човна - спінінгом, оснащеним тройніком 2 шт., методом багріння та виловив рибу товстолоб - 11 шт., чим наніс державі збитків на суму 40 018,00 грн., чим порушив п.п.1 п.1 р.4 Правил любительського рибальства, за що передбачена відповідальність за ч. 4 ст. 85 КУпАП. Відповідно до позиції Черкаського апеляційного суду у постанові від 18.10.2023 справа №694/401/23 вбачається, що вина [PERSON] та [PERSON] у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП, при закритті провадження у справах № 697/2888/24 та № 697/2004/24 встановлена. Відповідно до статті 40 Кодексу України про адміністративні правопорушення, якщо у результаті вчинення адміністративного правопорушення заподіяно майнову шкоду громадянинові, підприємству, установі або організації, то адміністративна комісія, виконавчий орган сільської, селищної, міської ради під час вирішення питання про накладення стягнення за адміністративне правопорушення має право одночасно вирішити питання про відшкодування винним майнової шкоди, якщо її сума не перевищує двох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, а суддя районного, районного у місті, міського чи міськрайонного суду - незалежно від розміру шкоди, крім випадків, передбачених частиною другою цієї статті. Коли шкоду заподіяно неповнолітнім, який досяг шістнадцяти років і має самостійний заробіток, а сума шкоди не перевищує одного неоподатковуваного мінімуму доходів громадян, суддя має право покласти на неповнолітнього відшкодування заподіяної шкоди або зобов`язати своєю працею усунути її. В інших випадках питання про відшкодування майнової шкоди, заподіяної адміністративним правопорушенням, вирішується в порядку цивільного судочинства. Відповідно до статті 68 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Стаття 66 Конституції України передбачає, що кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки, а п.6.3 Правил рибальства приписує, що застосування заходів адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних осіб від відшкодування у повному обсязі збитків, заподіяних рибному господарству внаслідок порушення цих Правил рибальства. За приписами статті 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Згідно до ч. 1 ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. З урахуванням вищевказаного просять суд стягнути солідарно з відповідачів суму завданого збитку та сплачений судовий збір. \~Рух справи та позиція учасників Ухвалою Канівського міськрайонного суду Черкаської області від 02.06.2025 відкрито провадження по справі та призначено до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін. Представник позивача [PERSON] , у судове засідання не з`явився, направив заяву в якій просив розгляд справи проводити за відсутності представника позивача, позовні вимоги підтримав у повному обсязі та наполягав на їх задоволенні, проти винесення заочного рішення не заперечував. Також зазначив, що відповідачі не зверталися до Управління щодо відшкодування завданої шкоди у добровільному порядку (а.с.63-64). Відповідач [PERSON] у судовому засіданні зазначив, що на момент вчинення правопорушення він не здійснював вилов риби, рибу ловив [PERSON] на власний спінінг та потрійний гачок, зазначив, що гумовий човен також належав [PERSON] , тому просив відмовити у частині вимог про стягнення з нього збитків завданих біоресурсам. Відповідач [PERSON] у судове засідання не з`явився повторно, про дату, час і місце розгляду справи повідомлявся належним чином, шляхом направлення на адресу відповідача судової кореспонденції, яка повернулася із відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою (а.с.43-44, 53-54, 61-62), що відповідно до ч. 8 ст. 128 ЦПК України вважається належним повідомленням сторони про судовий розгляд. Окрім того, за правилами ч.11\~ст.128 ЦПК України\~відповідач викликався\~до суду\~шляхом розміщення\~оголошення на\~офіційному веб-сайті\~судової влади\~(а.с.\~60). Повідомлення про причину неявки в судове засідання від відповідача до суду не надійшло, відзив на позов не подано. Виходячи з приписів ч. 1 ст. 223 ЦПК України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті. Встановлені судом обставини та визначені відповідно до них правовідносини Дослідивши матеріали справи у їх сукупності, всебічно та повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають істотне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню з таких підстав. Судом встановлено, що з протоколу про адміністративне правопорушення серії ЧК №000511 від 16.06.2024, вбачається, що 16.06.2024 о 02:00 год. перебуваючи на р. Дніпро, Кременчуцьке водосховище, м. Канів Черкаської області гр. [PERSON] разом із гр. [PERSON] , ловив рибу в нерестовий період з гумового човна спінінгом обладнаним двома тройніками методом багріння, чим порушив ч. 4 ст. 85 КУпАП та п.п.1п.1 р.4 Правил любительського рибальства (а.с.7 на звороті). З протоколу про адміністративне правопорушення серії ЧК №000512 від 16.06.2024, вбачається, що 16.06.2024 о 02:00 год. на р. Дніпро Кременчуцького водосховища, район м.Канів Черкаської області гр. [PERSON] разом із [PERSON] ловив рибу в нерестовий період із гумового човна - спінінгом, оснащеним тройніком 2 шт., методом багріння та виловив рибу товстолоб - 11 шт., чим наніс державі звитків на суму 40 018,00 грн., чим порушив п.п.1 п.1 р.4 Правил любительського рибальства, за що передбачена відповідальність за ч. 4\~ст. 85 КУпАП\~(а.с.7). Як вбачається з копії постанови дізнавача СД\~ВП №1 Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області ст. лейтенанта поліції Колєсової О.В. від 21.07.2024 було закрито кримінальне провадження №12024255340000102 від 16.06.2024 за ознаками складу кримінального проступку, передбаченого ч. 1\~ст. 249 КК України, в зв`язку з відсутністю в діях [PERSON] складу кримінального правопорушення. Разом з тим, у зв`язку з наявністю в його діях складу адміністративного правопорушення за\~ст. 85 КУпАП, матеріали виділено для вирішення питання про притягнення його до адміністративної відповідальності за\~ст. 85 КУпАП\~(а.с.11). Постановою Канівського міськрайонного суду Черкаської області від 27.12.2024 (справа №697/2888/24) провадження у справі про адміністративне правопорушення, відносно [PERSON] за ч. 4 ст. 85 КУпАП закрито у зв`язку із закінченням на момент розгляду справи строків, передбачених\~статтею 38\~КУпАП у зв`язку із закінченням на момент розгляду справи строків, передбачених\~статтею 38\~КУпАП (а.с.8). Постанова набрала законної сили 07.01.2025. Як встановлено у вищевказаній постанові, [PERSON] 16.06.2024 о 02:00 год. перебуваючи на Кременчуцькому водосховищі на р. Дніпро в м. Каневі Черкаської області ловив рибу в нерестовий період з гумового човна спінінгом обладнаним двома тройніками методом багріння. Дії [PERSON] кваліфіковано за ч. 4\~ст. 85 КУпАП. Постановою Канівського міськрайонного суду Черкаської області від 23.01.2025 (справа №697/2004/24) провадження у справі про адміністративне правопорушення, передбачене ч.4 ст. 85 КУпАП, відносно [PERSON] закрито у зв`язку із закінченням на момент розгляду справи строків, передбачених\~статтею 38\~КУпАП у зв`язку із закінченням на момент розгляду справи строків, передбачених\~статтею 38 КУпАП, скасовано арешт, накладений ухвалою слідчого судді Канівського міськрайонного суду Черкаської області від 18.06.2024, саморобні знаряддя лову - два трійника із грузками, що знаходяться на зберіганні в кімнаті речових доказів на території відділу поліції №1 Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області знищено, знаряддя лову - спінінг марки "Blackpool" чорного кольору, гумовий човен зеленого кольору "Bark" із двома веслами та якорем, що знаходяться на зберіганні в кімнаті речових доказів на території відділу поліції №1 Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області - повернуто власнику [PERSON] , рибу виду «товстолоб» у кількості 11 шт., які передано на зберігання ТОВ "Комбінат Черкаси" для подальшої реалізації \~конфісковано в дохід держави. (а.с.9-10). Постанова набрала законної сили 04.02.2025. Як встановлено у вище вказаній постанові, 16.06.2024 о 02:00 год. на р. Дніпро Кременчуцького водосховища, район м.Канів Черкаської області гр. [PERSON] разом із [PERSON] ловив рибу в нерестовий період із гумового човна - спінінгом, оснащеним тройніком 2 шт., методом багріння та виловив рибу товстолоб - 11 шт., чим наніс державі збитків на суму 40 018,00 грн., чим порушив п.п.1 п.1 р.4 Правил любительського рибальства, за що передбачена відповідальність за ч. 4\~ст. 85 КУпАП. З копії витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань, вбачається, що відомості про кримінальне правопорушення, передбачене ч. 1\~ст. 249 КК України\~внесені 16.06.2024 о 05:28:20, за № 1 2024 25\~534 0000102\~по факту того, що 16.06.2024, близько 02 години 00 хвилин неподалік р. Дніпро Кременцького водосховища у м. Каневі Канівської ТГ Черкаського району, Черкаської області було виявлено [PERSON] , [INFO] , який здійснював незаконний вилов риби за допомогою заборонених знарядь лову, а саме спінінга із двома саморобними трійниками із грузиками, внаслідок чого останнім було добуто рибу виду: «Товстолоб» - 11 шт., чим завдав істотної шкоди рибному господарству України (а.с.21). З письмових пояснень [PERSON] від 16.06.2024, вбачається, що звечора 15.06.2024 він разом зі своїм товаришем: [PERSON] домовилися за допомогою гумового човна «Ваrk» вийти на воду, щоб порибачити на спінінг та за допомогою саморобного знаряддя лову - двох трійників разом із грузком. Заздалегідь він приготував мішки, знаряддя лову та гумовий човен та 16.06.2024 близько півночі він із [PERSON] направились до берегу р. Дніпро Кременчуцького водосховища в адміністративних межах м. Канева Черкаського району Черкаської області навпроти буд. [ADDRESS] , там він надув човна, та він із [PERSON] вийшли на воду. На воді він за допомогою знаряддя лову здійснював вилов риби, а саме по черзі витягував з води зловлені на спінінг та саморобні трійники рибу виду «Товстолоб».\~Всього таким\~чином він виловив\~11\~рибин виду\~«Тобстолоб».\~У подальшому,\~покивони із [PERSON] перебували на воді до них на човні близько 02 години 16.06.2024 під`їхали працівники поліції, які виявили, що він незаконно здійснив вилов риби та буксиром їх дотягнули на берег, після чого на місце події було викликано слідчо-оперативну групу. По приїзду на місце події СОГ було проведено огляд місця події під відеофіксацію, в ході якого йому було роз`яснено його права та обов`язки, після чого гумовий човен, знаряддя лову та свіжлвиловлену рибу виду "Товстолоб" у кількості 11 шт. вилучено до ВП №1 Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області. Також додав, що [PERSON] участі у вилові не приймав, він покликав його, щоб [PERSON] просто побув поруч. Свою вину визнав повнстю, у скоєному кається (а.с.20). Як вбачається із розрахунку збитків заподіяних рибному господарству внаслідок незаконного добування, або знищення цінних видів риб та інших об`єктів водного промислу з даних взятих з протоколу про адміністративне правопорушення №000512, проведеного начальником Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Черкаській області Віктором Іванька на підставі\~постанови Кабінету Міністрів України від 29.09.2023 № 1042, загальна сума заподіяної шкоди становить 40018 грн. (а.с. 27). Доказів про відшкодування шкоди на момент розгляду справи матеріали справи не містять. Норми права, які застосовує суд Статтею 4 ЦПК України\~визначено, що кожна особа має право у порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Згідно із нормами\~статті 8 Конституції України, які є нормами прямої дії, звернення до суду для захисту конституційних прав та свобод людини і громадянина безпосередньо на підставі\~Конституції України\~гарантується. Згідно із\~статтею 10 ЦПК України,\~суд при розгляді справи керується принципом верховенства права. Суд розглядає справи відповідно до\~Конституції України, законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України. Відповідно до\~статті 12 ЦПК України,\~цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно з ч. 6\~ст. 82 ЦПК України, зокрема, постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, яка набрала законної сили, є обов`язковою для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалена постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. Відповідно до положень\~ст. 13 Конституції України, земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією\~Конституцією. За приписами ст. 3 Закону України «Про тваринний світ», об`єктами тваринного світу, на які поширюється дія цього Закону України, є у тому числі риби в усьому їх видовому і популяційному різноманітті та на всіх стадіях розвитку, які перебувають у стані природної волі, утримуються у напіввільних умовах чи в неволі. Згідно з п. 4 ч. 2 ст. 10 Закону України «Про тваринний світ», громадяни відповідно до закону зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу. У ст. 1 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» зазначено, що добування (вилов) - це вилучення водних біоресурсів із середовища їх перебування. За змістом ст. 10 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів», посадові особи органів рибоохорони здійснюють державний контроль та управління в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та мають такі повноваження, як здійснювати державний контроль (нагляд) за дотриманням правил використання, порядку придбання та збуту об`єктів тваринного світу в частині водних біоресурсів; давати обов`язкові до виконання письмові вказівки (приписи) про усунення порушень у галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів; перевіряти документи на право використання водних біоресурсів, зупиняти транспортні (у тому числі плавучі) засоби та проводити огляд речей, транспортних (у тому числі плавучих) засобів, знарядь рибальства, добутої продукції та інших предметів; здійснювати державний контроль (нагляд) за дотриманням правил використання, порядку придбання та збуту об`єктів тваринного світу в частині водних біоресурсів; визначати розмір збитків, завданих рибному господарству, за затвердженими таксами та методиками; складати протоколи та розглядати в установленому законом порядку справи про адміністративні правопорушення у галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів; подавати позови про відшкодування шкоди, заподіяної суб`єктами господарювання та громадянами, внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів. Відповідно до\~ст. 63 Закону України «Про тваринний світ», порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу тягне за собою адміністративну, цивільно - правову чи кримінальну відповідальність відповідно до закону. Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу. Розмір компенсації за незаконне добування, знищення або пошкодження видів тваринного світу, а також за знищення чи погіршення середовища їх існування встановлюється Кабінетом Міністрів України Згідно ст.37 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону одних біоресурсів» водні біоресурси, що знаходяться у внутрішніх водних об`єктах, територіальному морі, у виключній (морській) економічній зоні України, на континентальному шельфі, є об`єктами права власності Українського народу. Згідно ст. 27 Закону України «Про тваринний світ»\~та ст.26 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» у порядку загального використання об`єктів тваринного світу громадянам дозволяється безоплатне любительське і спортивне рибальство для особистого споживання (без права реалізації) у визначених відповідно до законодавства водних об`єктах загального користування у межах встановлених законодавством обсягів безоплатного вилову і за умови додержання встановлених правил рибальства і водокористування. Відповідно до ч. 1ст. 52-1\~Закону України «Про тваринний світ», для добування об`єктів тваринного світу забороняються виготовлення, збут, застосування, зберігання отруйних принад, колючих, давлячих та капканоподібних знарядь лову, електроловильних систем (електровудок), електрогону, петель, самоловів, самострілів, вибухових речовин, пташиного клею та монониткових (волосінних) сіток (крім тих, що призначені для промислового лову), а також інших засобів, заборонених законом. Згідно з вимогами ст. 34 Закону України «Про тваринний світ»,\~користувачі об`єктами тваринного світу в установленому законодавством порядку зобов`язані додержуватися встановлених правил, норм, лімітів і строків використання об`єктів тваринного світу. Розмір шкоди, заподіяної незаконним виловом риби обчислюється на підставі постанови Кабінету Міністрів України від 29.09.2023 № 1042 «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, завданої веаслідок порушення законодавства про рибне господарство внаслідок незаконного добування (вилову), знищення або пошкодження водних біоресурсів, а також незаконого знищення чи погіршення середовища існування водних біоресурсів. Згідно з ч. 4 ст. 68\~Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Відповідно до ч.1\~ст.1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. У постанові Верховного Суду від 10.01.2019 по справі №541/307/17 зазначено, що громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу. Згідно ч.ч.1-3 ст.89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі матеріалів, врахувавши, встановлені обставини справи та відповідні їм норми права, суд вважає, що позов підлягає частковому задоволенню, а саме в частині стягнення збитків з [PERSON] , оскільки з матеріалів справи вбачається, що саме [PERSON] заподіяв збитки рибному господарству. В частині вимог про стягнення з [PERSON] завданих збитків слід відмовити . Відповідно\~ст. 141 ЦПК України, з відповідача [PERSON] користь держави слід стягнути судовий збір пропорційно до розміру задоволених позовних вимог у сумі 3028 грн.. На підставі викладеного та

Outcome: partial