Jurisdiction: civil
Date: 2025-08-17 00:00:00

02 січня 2025 року позивач звернувся до суду з позовом до відповідача про захист прав споживачів, в якому просив визнати неправомірними дії відповідача; зобов`язати АТ «Державний ощадний банк України» повернути позивачеві грошові кошти в сумі 25 850,00 гривень, незаконно перерахованих 11.09.2024 року з його банківської картки № [NUMBER] ; про компенсацію моральної шкоди у розмірі 2 850,00 гривень та витрат на послуги адвоката. В обгрунтування позову посилалася на те, що 11.09.2024 о 17:36:06 через "Ощад 24/7" з кредитної картки № [NUMBER] було здійснено переказ на картку АТ «ТАСКОМБАНК» , код ЄДРПОУ 09806443, 850,00 грн. та о 17:36:27 через "Ощад 24/7" з кредитної картки № [NUMBER] було здійснено переказ на картку АТ «ТАСКОМБАНК» , код ЄДРПОУ 09806443, 25 000,00 грн., проте такі операції він не здійснював. Вважає, що з його карткового рахунку відбулося незаконне списання коштів, внаслідок незаконнихдій Банку, який надав доступ до банківських даних позивача. Позивач є споживачем фінансових послуг відповідача. В результаті шахрайських дій з його банківського рахунку було незаконно перераховані 25 850,00 грн. Самостійно та у добровільному порядку Відповідач відмовляється визнати перерахування грошових коштів на рахунок в іншій банківській установі шляхом здійснення шахрайських дій, та, відповідно, відмовляється повернути гроші на рахунок Позивача станом на 11.09.2024 р. А тому він змушений звернутися до суду для захисту своїх прав. При цьомуплатіжнакарткапостійнознаходилася у позивача, у користуванняїївін нікому не передавав , зазначенукартку не втрачав , ПІН-коди, логіни, паролітощо не розголошував , будь-якихплатіжнихдоручень не складавні в паперовомувигляді, ні в електронномувигляді з використанняммобільногододатку, або будь-якоїіншоїклієнтськоїсистеми банку. Наголошував на тому, що зняття коштів відбулося внаслідок шахрайських дій, таємного викрадення грошових коштів, оскільки списання коштів з рахунку відбулося поза волею позивача, не з його вини та за відсутності поінформованості про проведення банком операцій за його банківським рахунком. При цьому позивач практично відразу (12.09.2024 року) звернувся до правоохоронних органів із заявою про факт учинення невідомими особами протиправних дій щодо цього карткового рахунку.13.09.2024 року СВ ВП №1 Миколаївського РУП ГУНП в Миколаївській області розпочало досудове розслідування у кримінальному провадженні 12024152020001170 за частиною 4 статті 185 КК України, позивача визнано потерпілим у цьому кримінальному провадженні. Також зазначає, що вказаними неправомірними діями Банку позивачу завдано моральної шкоди, з урахуванням характеру порушень, їх тривалості та розміру в грошовому виразі, позивач вважає, що справедливим буде відшкодування моральної шкоди в розмірі 2 850,00 грн. Позивач вважає, що відмова відповідача у поверненні безпідставно списаних коштів є протиправною, що і стало підставою звернення до суду із цим позовом. Ухвалою суду від 06.01.2025 року справу прийнято до розгляду та призначено підготовче судове засідання. 27.01.2025 року на адресу суду від представника відповідача [PERSON] надійшов відзив на позовну заяву , в якому просить суд відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі. Зазначають, що оспорюваний правочин укладений у встановленій законом формі його укладення для такого виду договорів, підписаний уповноваженими на те сторонами, у ньому зазначені необхідні умови договору. Доводи Позивача про те, що перехування коштів здійснено поза його волею та шляхом обману, внаслідок шахрайських дій не є підставою для визнання правочину недійсним. Наданими доказами спростовується твердження позивача щодо нездійснення ним будь-яких операцій у мобільному додатку «Ощад24/7». Зазначають, що відсутні підстави про визнання дій банку неправомірними та недійсності правочину - «Договору про відкриття банківського рахунку та надання кредитної карти» , передбачені ст. 203, 215 ЦК України та ст. 19 Закону України «Про захист прав споживачів» . У відзиві зазначає, що на ім`япозивача в AT «Державнийощадний банк України» відкрито картковий рахунок та надано платіжну картку № [NUMBER] до нього. 11.09.2024 року з карткового рахунку № [NUMBER] позивачем було перераховано безготівкові кошти на рахунок в іншому банку в розмірі 25 000,00 грн та 850,00 грн двома платежами, що підтверджується випискою за картковим рахунком. Відповідач зазначив, що між [PERSON] та AT «Державний ощадний банк України» укладено договір комплексного банківського обслуговування фізичних осіб та відкриття поточного рахунку з використанням електронного платіжного засобу (платіжної картки). За даними програмного забезпечення AT «Державний ощадний банк України» 11.09.2024 року через систему ДБО «Ощад 24/7» (новий мобільний додаток FLUMO) за картковими рахунками позивачки відбулись наступні успішні операції з переказу коштів (спірні операції): 11.09.2024 року о 17:36:06 переказ через «Ощад 24/7» на рахунок ТАСкомбанк 25 000,00 грн ; 11.09.2024 року о 17:36:27 переказ через «Ощад 24/7» на рахунок ТАСкомбанк 850,00 грн. - на картку іншого банку № [NUMBER] ( [NUMBER] ), емітовану AT «ТАСкомбанк» . Обов`язок банку приймати і зараховувати грошові кошти на рахунок, відкритий клієнту, і виконувати розпорядження про перерахування коштів за рахунком прямо передбачений нормами чинного законодавства України. 11.09.2024 року о 17:28:02 в мобільному додатку «Ощад 24/7» (Система дистанційного банківського обслуговування, нова версія «Мобільнийощад» Flumo) здійснена реєстрація/перереєстрація за банківською карткою позивача та його фінансовим номером телефону. Для реєстрації (перереєстрації) в системі «Ощад 24/7» (нова версія «Мобільний ощад» Flumo) необхідно використання номеру телефону клієнта, прив`язаного до картки (фінансовий номер), коду від Банку, чотири останні цифри номеру картки та PIN-код до неї. У подальшому клієнт встановлює відомий тільки йому логін та пароль до мобільного додатку, а також створює код швидкого доступу та може налаштувати на мобільному пристрою Touch/Face ID (ідентифікація за допомогою відбитка пальця або обличчя) - в цьому випадку наступні входи у додаток та оплати здійснюються без підтвердження за допомогою паролю чи коду з SMS. 11.09.2024 року о 17:34:57 на фінансовий номер позивача банк надіслав код для входу в систему «Ощад 24/7» (нова версія «Мобільний ощад» Flumo). 11.09.2024 року о 18:16:35 в мобільному додатку «Ощад 24/7» (Система дистанційного банківського обслуговування, нова версія «Мобільний ощад» Flumo) клієнтом успішно пройдена верифікація при переєстрації за карткою. АТ «Державний ощадний банк України» зазначив, що реєстрація позивача в системі «Ощад 24/7» (нова версія «Мобільний ощад» Flumo) здійснена коректно, що можливо лише за наявності реквізитів банківської картки (останні чотири цифри, PIN-код до неї) та паролю, який був направлений на фінансовий номер телефону клієнта. Відповідно дана інформація відома виключно позивачці. Спірні операції з переказу коштів здійснено в Системі дистанційного банківського обслуговування Mobile banking «Ощад 24/7» (нова версія «Мобільний ощад» Flumo) та підтверджено біометричними даними (Face ID / Touch ID) або кодом доступу, який встановлюється при першому вході або в налаштуваннях безпеки в мобільномудодатку. Саме з використанням облікового запису позивачки після реєстрації в Системі дистанційного банківського обслуговування «Ощад 24/7» (Мобільний Ощад) здійснені операції, які оскаржуються позивачкою у цій справі. Вищенаведене підтверджує, що вхід до системи дистанційного банківського обслуговування «Ощад 24/7» (нова версія «Мобільний Ощад» Flumo) та операції з переказу коштів здійснені коректно, що є можливим лише за наявності коду для реєстрації в мобільному додатку, який направлявся на фінансовий телефон клієнта, і реквізитів облікового запису, які були відомі виключно позивачу , і відповідальність за збереження таких даних і такі операції несе позивач особисто. Для реєстрації (перереєстрації), входу в систему «Ощад 24/7» на мобільному пристрої необхідні доступ до фінансового номеру, номер картки та PIN-код до неї, що в свою чергу є автентифікацією платіжного засобу і його держателя, а тому відповідальність за такі операції повинен нести власник рахунку - позивач. У банку були всі підстави виконати розпорядження власника рахунку про переказ коштів, який був належним чином автентифікований як держатель платіжногозасобу. Заперечуючи проти позову зазначили, що в матеріалах справи відсутні докази на підтвердження невиконання банком своїх зобов`язань за договором та/або порушення банком вимог чинного законодавства України. Позивач не надав доказів, які б підтверджували, що списання коштів з його рахунку відбулось внаслідок неправомірних дій/бездіяльності банку та\\або його працівників. Отже, оскаржувані операції з переказу коштів здійснені коректно з використанням всіх необхідних реквізитів, відомих виключно позивачу, при успішній реєстрації/вході до системи ди станційного обслуговування Mobile banking «Ощад 24/7», відсутності доказів неправомірних дій/бездіяльності банку, вини банку, а, отже, відповідальність за проведені операції несе сама позивач. Позивач, як потерпілий в кримінальному провадженні, має право звернутись до винних осіб з відповідним позовом про відшкодування заподіяної їй шкоди. Крім того, оскільки грошові кошти за оскаржуваними операціями перераховано на картку [NUMBER] ( [NUMBER] ) , емітовану AT «ТАСкомбанк», то у позивача відповідно до статті 1212 ЦК України, наявні правові підстави для повернення майна (грошових коштів) від особи, яка його набула за рахунок позивача, потерпілого. . 04.02.2025 року на адресу суду від представника [PERSON] адвоката Дідух К.О. надійшла відповідь на відзив, просить суд задовольнити позовні вимоги у повному обсязі та зазначає, що [PERSON] 11.09.2024 року не здійснював ні реєстрацій, ні перереєстрації в мобільному додатку «Ощад 24/7», коду для входу в систему «Ощад 24/7» на свій фінансовий номер не отримував, а також верифікацію за своєю картою не проходив. Повідомила, що позивач користується мобільним телефоном марки «Redminote 9», в якому і встановлена SIM-карта з її фінансовим номером позивача. Позивач переконаний, що зловмисники, використовуючи мобільний телефон марки «Samsung» моделі SM-F741B, шляхом реєстрації в системі «Ощад 24/7» та подальшим ініціюванням переказів11/09/2024 року, злочинно заволоділи його коштами. При цьому, сам позивач жодним чином не сприяв зловмисникам: платіжна, картка як і мобільний телефон марки «Redminote 9»,, в якому встановлена SIM-карта з її фінансовим номером постійно знаходились у нього , у користування їх він нікому не передавав та не втрачав, ПІН-коди, логіни, паролі, тощо не розголошував. Проте відповідач, 11.09.2024 року встановивши, що реєстрацію/перереєстрацію з мобільному додатку «Ощад 24/7» (Система дистанційного банківського обслуговувань - нова версія «Мобільнийощад» Flumo) здійснено з іншого пристрою (мобільний телефон марки «Samsung» ніж пристрій, який протягом більше ніж три роки використовував позивач для входу в «Ощад 24» (мобільний телефон марки «« [INFO] »), не вжи вдодаткових заходів для ідентифікації особи позивача та безпідставно здійснив перекази коштів на рахунок у іншому банку. Вважає, що банк здійснив два перекази по 25 000,00 грн та 850,00 грн на рахунок у іншому банку, навіть не надіславши попередньо позивачу на його фінансовий номер одноразовий код для підтвердження ініціювання кожної з таких операції. На думку позивача , відповідач таким чином намагається перекласти вину за вчинення ним неналежних платіжних операцій на позивача та уникнути відповідальності у виді стягнення безпідставно перерахованих коштів. Ухвалою суду від 27.02.2025 року витребувано в ПАТ «ТАСКомбанк» інформацію про власника карткового рахунку № [NUMBER] , із зазначенням прізвища, ім`я по батькові власника картки, місцезнаходження або місце проживання чи перебування, поштовий індекс, а також реєстраційний номер облікової картки платника податків, номер і серію паспорта власника рахунку, контактний телефон. ; а також інформацію щодо того, чи надходили на картковий рахунок № [NUMBER] грошові кошти, з карткового рахунку № [NUMBER] ; а також інформацію, коли дані кошти були зняті з карткового рахунку №5366-3911- 0419-9138; виписку про рух коштів по картковому рахунку № [NUMBER] за період з 11.09.2024 по 12.09.2024. Витребувати у ПАТ «ВФ Україна» - відомості про вхідні та вихідні дзвінки, в тому числі нульової тривалості, абонента [NUMBER] , що відбулися у період часу з 00:00 год. до 24:00 год. 11.09.2024; - відомості про вхідні та вихідні смс-повідомлення, абонента [NUMBER] , що надходили у період часу з 00:00 год. до 24:00 год. 11.09.2024; - відомості про використання абонентом [NUMBER] мережі інтернет у період часу з 00:00 год. до 24:00 год. 11.09.2024. Витребувати у ВП №1 Миколаївського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Миколаївській області інформацію по кримінальному провадженню відкритому за заявою [PERSON] про кримінальне проводження №12024152020001179 від 13.09.2024: копію матеріалів досудового розслідування у кримінальному провадженні згідно заяви [PERSON] ; - інформацію щодо стану розгляду заяви [PERSON] станом на дату надання відповіді. На виконання Ухвали суду від 27.02.2025 року надійшли всі відомості відносно витребуваної інформації. 14.04.2025 року на адресу суду від представника АТ "Ощадбанк" адвоката Калюжного С.С. надійшла заява, в якій він просить залучити до участі у цивільній справі №490/13/25 в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача - [PERSON] . В обгрунтування клопотання посилається на те, що позивач звернувся до суду з даним позовом посилаючись на те, що між ним та АТ «Ощадбанк» було укладено договір про відкриття та обслуговування рахунку, випуск та надання платіжної карти. В позовній заяві Позивач зазначає, що з його карткового рахунку, шляхом здійснення транзакцій, були перераховані кошти, без його відома. З матеріалів справи встановлено, що операції по рахунку Позивача проводились через сервіс Банку, інформація щодо отримувачів переказів наявна виключно у Банку в якому відкрито рахунок отримувачів коштів. Операції, що проводились по рахунку: 11.09.2024 17:29:58 - Successfully completed - 990061 - 425516134483 - MOBILE BANKING - UAH - 0 - 0098 Mobile/Web banking - El Comm Non-Secure - успішна верифікація картки для мобільного додатку Ощад 24/7 11.09.2024 17:36:06 - Successfully completed - 990062 - 425516139339 - Perekaz na kartku inshogo banku - UAH - 25000 - 4829 Money Transfer - El Comm SSL - ТАСКом банк [NUMBER] (110419). Інформація щодо даних отримувача відсутня. 11.09.2024 17:36:27 - Successfully completed - 990063 - 425519641617 - Perekaz na kartku inshogo banku - UAH - 850 - 4829 Money Transfer - El Comm SSLEl Comm SSL - ТАСКом банк [NUMBER] ( [NUMBER] ). Інформація щодо даних отримувача відсутня. Вищевказані операції проведено після успішного входу на Інтернет ресурс Банку Ощад 24/7 мобільний додаток «Ощад24/7» (Flumo) з використанням фінансового номеру клієнта. Картка отримувача коштів [NUMBER] відкрита в ПАТ «ТАСКомбанк». Відповідно до листа АТ «Таскомбанк» від 31.03.2025 №1736/47.7.-БТ банківська картка № [NUMBER] емітована на ім`я [PERSON] (РНОКПП [NUMBER] , адреса реєстрації: [ADDRESS] , тел. [NUMBER] ). Отже рішення суду може вплинути на її права та обов`язки відносно сторін у справі. Ухвалою суду від 14 квітня 2025 року залучено в якості третьої особи, яка не заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору на стороні відповідача [PERSON] . Закрито підготовче провадження у справі за позовом [PERSON] до АТ "Державний ощадний банк України" про захист прав споживачів. Надано сторонам додатковий строк на подання додаткових доказів та письмових пояснень в зв`язку з залученням третьої особи. Призначено справу до судового розгляду по суті . Представник позивача в судовому засіданні підтримала вимоги позову в повному обсязі з підстав, викладених в заявах по стуі справи, просила про їх задволення. Представник відповідача в судовому засіданні заперечував проти задоволення позову, з підстав, викладаених у відзивах та інших заявах з процесуальних питань. Зазначив, що позивач неналежно виконував свої зобов`язання щодо збереження даних картки, отже згідно правил надання банківських послуг саме на нього покладається відповідальність за несанкціоноване зняття коштів з його банківських рахунків. Звертає увагу суду на те, що звертався позивач до Банку вже після зняття коштів з його рахунку, яке відбулося з дотриманням усіх правил мобільного банкінгу з боку Банку. Вислухавши пояснення сторні, вивчивши доводи позову і матеріали справи, судом встановлені наступні факти та відповідні їм правовідносини. Судом встановлено, що між [PERSON] та AT «Державний ощадний банк України» укладено договір комплексного банківського обслуговування фізичних осіб та відкриття поточного рахунку з використанням електронного платіжного засобу (платіжно їкартки). На ім`я позивача в AT «Державний ощадний банк України» відкрито картковий рахунок в гривні України та надано платіжну картку № [NUMBER] до нього. Укладаючи Договір АТ «Ощадбанк» брав на себе обов`язок надання банківської послуги з відкриття та ведення рахунку. Приймаючи на себе зобов`язання про відкриття на користь позивача та ведення його рахунків АТ «Ощадбанк», як надавач послуг, приймав на себе зобов`язання забезпечити відповідну якість послуг, що визначається відповідно Цивільним Кодексом України, Законом України «Про захист прав споживачів», Законом України «Про банки та банківську діяльність», Законом України «Про фінансові послуги та державне регулювання ринків фінансових послуг». За договором позивачеві було надано вищевказану пластикову карту, за допомогою якої позивач міг надавати розпорядження банку на певні операції з рахунку в автоматичному режимі. Також було надано послугу відкриття кредитної поновлювальної лінії з можливістю зарахування кредиту на поточний рахунок, відкритий відповідно до Договору. Також було надано можливість відкриття електронного кабінету клієнта в додатку «Ощад 24/7» на сайті АТ «Ощадбанк». В додатку «Ощад 24/7» наявна можливість проведення переказів з рахунку на рахунок як в АТ «Ощадбанк», так і на рахунки в інших банках. За допомогою додатку «Ощад 24/7» можливо встановлювати відповідні умови використання пластикової карти, оплати комунальних та інших платежів. Номер мобільного телефону повідомлений Банку клієнтом, який використовується Банком для ідентифікації клієнта, надання сервісів через Контакт центр Банку в тому числі послугу СМС інформування, та вважається фінансовим номером клієнта є номер [NUMBER] . Як підтверджується матеріалами справи, заа даними програмного забезпечення AT «Державний ощадний банк України» 11.09.2024 року через систему ДБО «Ощад 24/7» (новий мобільний додаток FLUMO) за картковими рахунками позивачки відбулись наступні успішні операції з переказу коштів (спірні операції): - о 17:36:06 переказ через «Ощад 24/7» на рахунок ТАСкомбанк 25 000,00 грн ; - о 17:36:27 переказ через «Ощад 24/7» на рахунок ТАСкомбанк 850,00 грн. Вищевказані перекази коштів з карткового рахунку позивача на картку іншого банку було здійснено на картку № [NUMBER] ( [NUMBER] ), емітовану AT «ТАСкомбанк» на ім`я особи, зареєстроване місце проживання якою значиться на тимчасово окупованій території. 11.09.2024 року о 17:28:02 в мобільному додатку «Ощад 24/7» (Система дистанційного банківського обслуговування, нова версія «Мобільнийощад» Flumo) здійснена реєстрація/перереєстрація за банківською карткою позивача та його фінансовим номером телефону. Для реєстрації (перереєстрації) в системі «Ощад 24/7» (нова версія «Мобільний ощад» Flumo) був використаний номер телефону клієнта, прив`язаного до картки (фінансовий номер), коду від Банку, чотири останні цифри номеру картки та PIN-код до неї. У подальшому клієнт встановлює відомий тільки йому логін та пароль до мобільного додатку, а також створює код швидкого доступу та може налаштувати на мобільному пристрою Touch/Face ID (ідентифікація за допомогою відбитка пальця або обличчя) - в цьому випадку наступні входи у додаток та оплати здійснюються без підтвердження за допомогою паролю чи коду з SMS. 11.09.2024 року о 17:34:57 на фінансовий номер позивача банк надіслав код для входу в систему «Ощад 24/7» (нова версія «Мобільний ощад» Flumo). 11.09.2024 року о 18:16:35 в мобільному додатку «Ощад 24/7» (Система дистанційного банківського обслуговування, нова версія «Мобільний ощад» Flumo) клієнтом успішно пройдена верифікація при переєстрації за карткою. АТ «Державний ощадний банк України» зазначив, що реєстрація позивача в системі «Ощад 24/7» (нова версія «Мобільний ощад» Flumo) здійснена коректно, що можливо лише за наявності реквізитів банківської картки (останні чотири цифри, PIN-код до неї) та паролю, який був направлений на фінансовий номер телефону клієнта. Відповідно дана інформація відома виключно позивачці. Спірні операції з переказу коштів здійснено в Системі дистанційного банківського обслуговування Mobile banking «Ощад 24/7» (нова версія «Мобільний ощад» Flumo) та підтверджено біометричними даними (Face ID / Touch ID) або кодом доступу, який встановлюється при першому вході або в налаштуваннях безпеки в мобільномудодатку. Саме з використанням облікового запису позивача після нової реєстрації в Системі дистанційного банківського обслуговування «Ощад 24/7» (Мобільний Ощад) здійснені вказані операції. Як стверджує представник відповідача, для реєстрації (перереєстрації), входу в систему «Ощад 24/7» на мобільному пристрої необхідні доступ до фінансового номеру, номер картки та PIN-код до неї, що в свою чергу є автентифікацією платіжного засобу і його держателя, а тому відповідальність за такі операції повинен нести власник рахунку - позивач. У банку були всі підстави виконати розпорядження власника рахунку про переказ коштів, який був належним чином автентифікований як держатель платіжногозасобу. Як вбачається з матеріалів справи, облікові записи Клієнта [PERSON] у додатку «Ощад24/7» (WebBanking ) та у мобільному додатку «Ощад24/7» (у старій версії, який в повному обсязі функціонував до 17.30 годин 11.09.2024 року ) був створений 15.02.2021 року, позивач користувалася мобільним додатком «Ощад 24/7» та здійснював за його допомогою операції з переказу коштів зі свого рахунку . З відповіді Департаменту електронної комерції та платіжних засобів (процесинговий центр) вбачається, що вказану операцію здійснено в системі "Ощад 24/7" у новому мобільному додатку, підтверджено біометричними даними або ж кодом доступу, який встановлюється на етапі авторизації в мобільному додатку. Для реєстрації і встановлення нового мобільного додатку використовуються реквізити ПК та ПІН-код до неї, які відомі тільки клієнту, а також одноразовий ОТР-паролі, які надаються клієнту в автоматичному режимі на фінансовий номер мобільного телефону. При цьому 11 вересня 2024 року за вказаним номером телефону (згідно даних Системі ДБО (дистанційного банківського обслуговування) був встановлений новий мобільний додаток (Flumo), зареєстрований 11.09.2024 року о 17.29.58 годині з іншого мобільного пристрою(!) та створено новий обліковий запис,через який пройшла оскаржувана операція, а о 17.34.57 годин був відправлений текст ОТП -повідомлення з ймовірно кодом для входу в систему Ощад 24/7 # Flumo#. - і вже о 17.36 годин були здійснені оскаржувані переводи коштів на рахунок особи, яка зареєстрвонаа в с.Шевченкове Запоріжської області (ТОТ). 13.09.2024 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесено заяву [PERSON] та зареєстроване кримінальне провадження № 12024152020001170 за частиною 4 статті 185 КК України. Частиною першою статті 15 ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Відповідно до статті 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. Згідно з частиною першою статті 1066 ЦК України за договором банківського рахунку банк зобов`язується приймати і зараховувати на рахунок, відкритий клієнтові (володільцеві рахунка), грошові кошти, що йому надходять, виконувати розпорядження клієнта про перерахування і видачу відповідних сум з рахунка та проведення інших операцій за рахунком. Пунктами 4 та 5 частини 20 статті 38 Закону України «Про платіжні послуги» передбачено, що користувач, якому наданий електронний платіжний засіб, зобов`язаний не повідомляти та іншим чином не розголошувати індивідуальну облікову інформацію та/або іншу інформацію, що дає змогу ініціювати платіжні операції; негайно після того, як така інформація стала йому відома, повідомити емітента у спосіб та каналами зв`язку, передбаченими договором між емітентом та платником, про факт втрати електронного платіжного засобу та/або факт втрати індивідуальної облікової інформації. Згідно зі статтею 1 Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» платіжною картою є електронний платіжний засіб у вигляді емітованої в установленому законодавством порядку пластикової чи іншого виду карти, що використовується для ініціювання переказу коштів з рахунка платника або з відповідного рахунка банку з метою оплати вартості товарів і послуг, перерахування коштів зі своїх рахунків на рахунки інших осіб, отримання коштів у готівковій формі в касах банків через банківські автомати, а також здійснення інших операцій, передбачених відповідним договором. Держателем такого платіжного засобу є фізична особа, яка на законних підставах використовує спеціальний платіжний засіб для ініціювання переказу коштів з відповідного рахунку в банку або здійснює інші операції із застосуванням зазначеного спеціального платіжного засобу. Переказом для цілей цього Закону вважається рух певної суми коштів, внаслідок якого з вини ініціатора переказу, який не є платником, відбувається її списання з рахунка неналежного платника та/або зарахування на рахунок неналежного отримувача чи видача йому суми переказу в готівковій чи майновій формі. Неналежним платником є особа, з рахунка якої помилково або неправомірно переказана сума коштів, а неналежним отримувачем - особа, якій без законних підстав зарахована сума переказу на її рахунок або видана їй у готівковій формі. Відповідно до пункту 14.12 статті 14 Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» користувач спеціального платіжного засобу зобов`язаний використовувати його відповідно до вимог законодавства України і умов договору, укладеного з емітентом, та не допускати використання спеціального платіжного засобу особами, які не мають на це права або повноважень. Відповідно до пункту 138 розділу VIІ Положення № 164 Емітент зобов`язаний: 1) забезпечити, щоб індивідуальна облікова інформація користувача була недоступна іншим сторонам, крім користувача (крім випадку, передбаченого в пункті 142 розділу VII цього Положення); 2) зберігати інформацію, надану користувачем для здійснення контактів із ним, протягом строку дії договору; 3) забезпечити користувачу можливість безоплатно в будь-який час повідомити емітента про втрату платіжного інструменту або індивідуальної облікової інформації та не допускати будь-якого використання платіжного інструменту після отримання такого повідомлення; 4) забезпечити користувачу можливість у будь-який час повідомити емітента про потребу розблокування або заміни (перевипуску) платіжного інструменту; 5) повідомляти користувача про виконання операцій з використанням платіжного інструменту; 6) реєструвати та протягом строку, передбаченого нормативно-правовими актами Національного банку, зберігати інформацію, що підтверджує факт інформування емітентом користувача та користувачем емітента, надавати користувачу таку інформацію за його письмовим зверненням. Емітент зобов`язаний зазначити дату і час одержання повідомлення користувача про втрату платіжного інструменту під час реєстрації повідомлення. Згідно з пунктом 40 розділу VIІ Положення про порядок емісії та еквайрингу платіжних інструментів, затвердженого постановою Правління Національного банку України від 29 липня 2022 року № 164(далі - Положення № 164), користувач зобов`язаний не повідомляти та іншим чином не розголошувати індивідуальну облікову інформацію та/або іншу інформацію, що дає змогу ініціювати платіжні операції, та негайно після того, як йому стало відомо про факт втрати такої інформації та/або платіжного інструменту, повідомити про це емітента в спосіб та каналами зв`язку, визначеними договором між емітентом та користувачем. Відповідно до пункту 146 розділу VIІ Положення № 164 власник рахунку не несе відповідальності за платіжні операції, здійснені без автентифікації платіжного інструменту і його держателя, крім випадків, якщо доведено, що дії чи бездіяльність власника рахунку/держателя призвели до втрати, незаконного використання ПІНу або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції. Зазначені норми є спеціальними для спірних правовідносин. У постанові Верховного Суду в складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 08 лютого 2018 року в справі № 552/2819/16-ц (провадження № 61-1396св18) вказано, що користувач не несе відповідальності за здійснення платіжних операцій, якщо спеціальний платіжний засіб було використано без фізичного пред`явлення користувачем або електронної ідентифікації самого спеціального платіжного засобу та його держателя, крім випадків, коли доведено, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню персонального ідентифікаційного номера або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції. Такий правовий висновок сформульовано в постанові Верховного Суду України від 13 травня 2015 року у справі № 6-71цс15. Наведені правила визначають предмет дослідження та відповідним чином розподіляють між сторонами тягар доведення, а отже, встановленню підлягають обставини, що беззаперечно свідчитимуть, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції від його імені. В разі недоведеності обставин, які безспірно свідчать про те, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції, необхідно виходити з відсутності вини користувача у перерахуванні чи отриманні спірних грошових коштів. Лише наявність обставин, які безспірно доводять, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції, є підставою для його притягнення до цивільно-правової відповідальності. Таким чином, користувач не несе відповідальності за здійснення платіжних операцій у разі відсутності доказів сприяння ним втраті, використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції. У даній справ, встановлено, що 11.09.2024 року за номером телефону [NUMBER] (згідно даних Системі ДБО (дистанційного банківського обслуговування) був встановлений новий мобільний додаток (Flumo), зареєстрований 11.09.2024 року о 17.30 годин з пристрою , який відрізняється від пристроїв, якими раніше користувався позивач , та створено новий обліковий запис, через який пройшли оскаржувані операції, а о 17.29 годин був відправлений текст ОТП-повідомлення з ймовірно кодом для входу в систему Ощад 24/7 # Flumo# (том І а.с. 87). О 17.36 год через "Ощад 24/7" з платіжної кртки позиваач було здійснено два переказ на картку АТ «ТАСКОМБАНК" в сумі 25850 грн. Отже, при розгляді справи не здобуто доказів того, що [PERSON] повідомив чи іншим способом розголосив індивідуальну облікову інформацію та/або іншу інформацію, що дає змогу ініціювати платіжні операції. Посилання АТ "Ощадбанк" на ту обставину, що позивач порушив Умови та Правила надання банківських послуг, оскільки своїми діями сприяв незаконному використанню інформації, яка дала змогу ініціювати третій особі проведення платіжних операцій, не заслуговують на увагу, оскільки такі доводи зводяться виключно до припущень, що не мають доказового підтвердження. Банк не довів того, що [PERSON] втрачав та/або сприяв незаконному використанню персонального ідентифікаційного номера або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції. Суд враховує, що встановлено факт звернення позивач до банку про скасування спірної транзакції, а так само її звернення до правоохоронних органів з приводу вчинених стосовно нього шахрайських дій. Наведені обставини у сукупності свідчать про те, що у позивача була дійсно відсутня воля на вчинення такого перерахування, а банком не заперечено факту її звернення з вимогою про скасування цієї транзакції. Крім того, судом взято до уваги нерівний стан сторін у зазначених договірних відносинах, які є споживчими за своєю правовою природою. За відсутності належних та допустимих доказів сумніви та припущення мають тлумачитися переважно на користь споживача, який зазвичай є слабкою стороною у таких цивільних відносинах, відтак правові відносини споживача з банком фактично не є рівними. Зазначене кореспондується з постановою Верховного Суду від 27 листопада 2024 року у справі № 190/2037/23 (провадження № 61-12247св24). Таким чином користувач не несе відповідальності за здійснення платіжних операцій у разі відсутності доказів сприяння ним втраті, використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції. Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду в складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 14 лютого 2018 року в справі № 127/23496/15-ц (провадження № 61-3239св18) та від 20 червня 2018 року в справі № 691/699/16-ц (провадження № 61-16504св18) зазначено, що встановивши, що позивачем не доведено вчинення відповідачем дій чи бездіяльності, які сприяли втраті, незаконному використанню персонального ідентифікаційного номера (коду) або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції за кредитною карткою, а відповідач, виявивши безпідставне списання коштів, невідкладно повідомила позивача про цей факт, врахувавши наявність кримінального провадження, в межах якого встановлюється особа, яка протиправно заволоділа грошовими коштами, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про відсутність правових підстав для задоволення позовних вимог. У постанові Верховного Суду в складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 03 липня 2019 року у справі № 537/3312/16-ц (провадження № 61-17629св18) зазначено, що сам по собі факт коректного вводу вихідних даних для ініціювання такої банківської операції, як списання коштів з рахунку користувача, не може достовірно підтверджувати ту обставину, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції. Такі правові висновки є усталеними у судовій практиці, та їх приймає до уваги суд при вирішенні даної справи. Як свідчить тлумачення ст. 526 ЦК України цивільне законодавство містить загальні умови виконання зобов`язання, що полягають у його виконанні належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Це правило є універсальним і підлягає застосуванню як до виконання договірних, так і недоговірних зобов`язань. Недотримання умов виконання призводить до порушення зобов`язання. Банк зобов`язаний вчиняти для клієнта операції, які передбачені для рахунків даного виду законом, банківськими правилами та звичаями ділового обороту, якщо інше не встановлено договором банківського рахунка. Банк зобов`язаний за розпорядженням клієнта видати або перерахувати з його рахунку грошові кошти в день надходження до банку відповідної платіжної інструкції, якщо інший строк не передбачений договором банківського рахунку або законом (частини 1, 3 статті 1068 ЦК України). За статтею 1073 ЦК України у разі несвоєчасного зарахування на рахунок грошових коштів, що надійшли клієнтові, їх безпідставного списання банком з рахунка клієнта або порушення банком розпорядження клієнта про перерахування грошових коштів з його рахунка банк повинен негайно після виявлення порушення зарахувати відповідну суму на рахунок клієнта або належного отримувача, сплатити проценти та відшкодувати завдані збитки, якщо інше не встановлено законом. Згідно зі статтею 76 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Частинами першою, шостою статті 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Відповідно до положень статті 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Заперечення відповідача про те, що переказ грошових коштів з банківських карток позивача відбувся за її розпорядженням, не заслуговують на увагу, оскільки доказів того, що надісланий позивачці код у виді SMS був нею акцептований та здійснено подальше його введення до чат-боту «Ощадбанку», що підтверджувало саме переказ грошових коштів на конкретну суму за оспорюваною транзакцією, матеріали справи не містять. Суд також не бере до уваги доводи відзиву про те, що при вході до системи дистанційного обслуговування «Ощад24/7» та проведенні операцій з переказу коштів була проведена належним чином електронна ідентифікація електронного платіжного засобу банківської картки та його користувача позивача, саме останній несе відповідальність за проведені операції по власному рахунку, оскільки сама по собі ідентифіакція клієнта в системі «Ощад24/7» не свідчить про надання клієнтом згоди на перерахунок коштів. Велика Палата ВС неодноразово зазначала, що принцип jura novit curia зобов`язує суд самостійно перевірити доводи сторін під час розгляду справи. З`ясувавши ж, що сторона чи інший учасник процесу, обґрунтовуючи свої вимоги або заперечення, послались на неналежні норми права, суд самостійно кваліфікує? спірні відносини та прийняти рішення на основі правильних норм матеріального і процесуального права, тобто застосовує положення, які дійсно регулюють відповідні ?правовідносини. Окремо зазначено, що «самостійне застосування судом для прийняття рішення саме тих норм матеріального права, предметом регулювання яких є відповідні правовідносини, не призводить до зміни предмета позову та/або обраного позивачем способу захисту». Згідно зі ст. 5 ЦПК України суд, здійснюючи правосуддя, захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. А у випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону. Рішення суду повинно бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, яким суд, виконавши всі вимоги цивільного судочинства, вирішив справу згідно із законом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на основі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні ( ст.263 ЦПК України). Щодо вимог позову про визнання неправомірними дії АТ «Державний ощадний банк України» щодо списання з банківської картки позивача [PERSON] № [NUMBER] грошових коштів в сумі 25850,00 гривень - то такі вимоги не відповідають належному способу захисту порушеного права, оскільки зводяться фактично до встановлення судом обставин справи та надання їм належної правової оцінки, а не мають бути окремою позовною вимогою. Крім того, перерахування коштів на банківську картку іншого банку на ім`я сторонньої особи фактично відбулося - прийнамні доказів зворотнього позивачем не надано. За такого, в разі встановлення особи, яка здійснила вказані несанкціоновані транзакції, Банк не позбавлений права звернутися з вимогою про повернення цих коштів до цієї особи. Щодо вимог позову про стягнення з АТ "Державний ощадний банк України» на користь позивача 2 850,00 грн.моральної шкоди. Згідно з пунктом 6 статті 3 ЦК України загальними засадами цивільного законодавства є, зокрема, справедливість, добросовісність та розумність. Тлумачення як статті 3 ЦК України загалом, так і пункту 6 статті 3 ЦК України, свідчить, що загальні засади (принципи) цивільного права мають фундаментальний характер й інші джерела правового регулювання, в першу чергу, акти цивільного законодавства, мають відповідати змісту загальних засад. Це, зокрема, проявляється в тому, що загальні засади (принципи) є по своїй суті нормами прямої дії. Усталеним як в цивілістичній доктрині, так і судовій практиці під принципами виконання зобов`язань розуміються загальні засади згідно яких здійснюється виконання зобов`язання. Як правило виокремлюється декілька принципів виконання зобов`язань, серед яких: належне виконання зобов`язання; реальне виконання зобов`язання;справедливість добросовісність та розумність (частина третя статті 509 ЦК України). Як зазначено у Постанові ВП ВС від 15 грудня 2020 року у справі № 752/17832/14-ц, розмір моральної шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. Визначаючи розмір відшкодування, суд має керуватися принципами розумності, справедливості та співмірності. Розмір відшкодування моральної шкоди має бути не більшим, ніж достатньо для розумного задоволення потреб потерпілої особи, і не повинен приводити до її безпідставного збагачення. Згідноіз ч. 1 ст. 22 Закону «Про захист прав споживачів», при задоволенні вимог споживача суд одночасно вирішує питання щодо відшкодування моральної (немайнової) шкоди. Разом з тим, яквбачається із матеріалів справи, між сторонами виникли договірні відносини. При отриманні банківської картки позивач надав згоду та ознайомилася з Правилами користування платіжними картками, умовами, викладеними у Договорі. Умовами та Правилами надання банківських послуг, правилами користування платіжною картою, відшкодування моральної шкоди Банком не передбачено. Оскільки між сторонами склалися договірні правовідносини, які регулюються зобов`язальним правом та не передбачають стягнення моральної шкоди, вимоги позову про стягнення моральної шкоди з АТ «Державний ощадний банк України» є безпідставними та задоволенню не підлягають. На підставі належним чином оцінених доказів, наданих сторонами, з урахуванням встановлених обставин, суд , враховуючи вищевказані норми матеріального права, встановивши фактичні обставини справи, які мають суттєве значення для її вирішення, зокрема, несанкціоноване списання грошових коштів з рахунку позивача, дійшов висновку пропідставність та обгрунтованість позовнивх вимог про зобов`язання відповідача повернути позивачеві належні йому грошові кошти в сумі 25 850 грн 00 коп., безпідставно перерахованих 11 вересня 2024 року з його банківської картки № [NUMBER] . Відповідно до вимог п. 1 ч. 2 ст.141 ЦПК України судовий збір, у разі задоволення позову, покладається на відповідача. З урахуванням того, щопозивач при подачі позову був звільнений від сплати судового збору, суд вважає за необхідне стягнути з відповідача в дохід Держави судовий збір у розмірі 2422 грн. 40 коп.

Outcome: partial