Jurisdiction: civil
Date: 2025-08-06 00:00:00

26.05.2025 до Петриківського районного суду Дніпропетровської області надійшла позовна представника АТ«АКЦЕНТ-БАНК» до [PERSON] про стягнення заборгованості, в якій представник позивача просить суд стягнути з відповідача на користь АТ «АКЦЕНТ-БАНК» заборгованість за кредитним договором № ABH0CT155101732961916633 від 30.11.2024 року у розмірі 131 371,34 грн. станом на 26.05.2025 року, яка складається з наступного: 99 333,33 грн. - загальний залишок заборгованості за наданим кредитом (тілом кредиту); 30 737,13 грн. - загальний залишок заборгованості за процентами; 1 300,88 грн. - загальний залишок заборгованості за пенею, а також судові витрати у розмірі сплаченого судового збору в сумі 2422,4 грн. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що [PERSON] звернулась до АТ «А-Банк» щодо отримання банківських послуг та підписала Анкету-Заяву про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг в АТ «А-Банк». 30.11.2024 року, будучи клієнтом Банку, позичальник уклав з Банком кредитний договір ABH0CT155101732961916633, щодо надання останній кредиту в розмірі 100 000,00 грн. строком на 60 місяців (тобто до 29.11.2029 року) зі сплатою процентів у розмірі 75,00 щорічно та комісії в розмірі 0.00 грн. (Кредитний договір складається із Заяви Клієнта та Графіку погашення кредиту). Банк свій обов`язок виконав повністю, надав позичальнику кредит згідно до умов кредитного договору. У відповідності до п. п. 3-5 Кредитного договору (Заяви клієнта, далі кредитний договір), ліміт цього договору: 100 000.00 грн. на поповнення обігових коштів зі строком повернення до 29.11.2029 року, терміном на 60 місяці. Згідно до п. 6 Кредитного договору, за користування кредитом Позичальник сплачує проценти у розмірі 75.00 річних. Відповідно до п. 7, Позичальник сплачує Банку комісію в розмірі 0.00 грн. Станом на 26.05.2025 року заборгованість відповідача за даним кредитним Договором складала суму в розмірі 131 371,34 грн., яка складається з: 99333,33 грн. - загальний залишок заборгованості за наданим кредитом (тілом кредиту); 30737,13 грн. - загальний залишок заборгованості за процентами; 0,00 грн. - загальний залишок заборгованості за комісією; 1300,88 грн. - загальний залишок заборгованості за пенею. Ухвалою судді Петриківського районного суду Дніпропетровської області від 27.05.2025 позовну заяву було прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження. 17.06.2025 від відповідача засобами поштового зв`язку до суду надійшов відзив на позовну заяву. Згідно даного відзиву відповідач зазначає про наступне: « … Я [PERSON] повідомляю поважний суд по суті справи. AT "АКЦЕНТ-БАНК" 30.11.2024 р. після ознайомлення Мною з Заявою про надання послуги "Швидка готівка" від 30.11.2024 р. та Паспортом споживчого кредиту "Швидка готівка" без дати, та погодження Мною з Заявою про надання послуги "Швидка готівка" від 30.11.2024 р. та Паспортом споживчого кредиту "Швидка готівка" без дати, за допомогою мобільного телефону, у електронному кабінеті "А- Банк" (електронна програма яка встановлюється у мобільний телефон та працює тільки у мобільному телефону, яка дозволяє керувати картками, рахунками, грошовими коштами АТ "АКЦЕНТ-БАНК" за допомогою мобільного телефону). Надав Мені [PERSON] грошові кошти у сумі 100000,00 грн. (сто тисяч гривень нуль копійок) на рахунок № [NUMBER] "Карта Жовта", без відкриття фізичної банківської картки. Цей рахунок доступний лише у електронному кабінеті АТ "АКЦЕНТ-БАНК". При цьому будь-який договір про надання Мені кредиту "Швидка готівка" 30.11.2024 р„ або будь-якого іншого кредиту з боку АТ "АКЦЕНТ-БАНК" грошових коштів у сумі 100000,00 грн. (сто тисяч гривень нуль копійок). У електронному чи у письмовому вигляді Я, не підписувала. Протягом двох тижнів до 30.11.2024 р.. тобто у листопаді 2024 р.. у тому числі за два дні до 30.11.2024 р. Не менше чотирьох разів- Мені на Мій номер [NUMBER] . Телефонувала особа, за голосом чоловік, віком 40-42 років. [PERSON] не зафіксувала номер телефону вказаної особи. Я пам`ятаю, що номер вказаної особи починався +38050 \~ \~ \~ \~Якій дослівно казав тоді Мені: "берить кредит Швидка готівка" у сумі 100000,00 грн. (сто тисяч гривень нуль копійок). Він Вам буде у нагоді." А за два дні до 30.11,2024 р. ця ж Сама особа зателефонувала Мені і сазала: "берить кредит Швидка готівка" у сумі 100000.00 грн, (сто тисяч гривень нуль копійок) Бо через два дні Ви. не зможити взяти цей кредит. Але Я на жаль, не зробила аудіо запис цих розмов. На той час Мені були потрібні грошові кошти на власні потребі. Тому Я їх взяла у АТ "АКЦЕНТ-БАНК" 30.11.2024 р. у тій сумі, що Мені пропонував АТ "АКЦЕНТ-БАНК", у сумі 100000,00 грн. (сто тисяч гривень нуль копійок). Позивач АТ "АКЦЕНТ-БАНК" у позовній заяві про стягнення заборгованості від 26.05.2025 р. посилається на якийсь кредитний договір № АВН0СТ155101732961916633 від 30.11.2024 р. Але Я кредитний договір № № АВН0СТ155101732961916633 від 30.11.2024 р. Мені ніхто на ознайомлення та підписання, не надавав. Я кредитний договір № АВН0СТ155101732961916633 від 30.11.2024 р. ніколи, не підписувала. 29 грудня 2024 року з суми 100000,00 грн. (сто тисяч гривень нуль копійок). Я часткового повернула грошові кошти АТ "АКЦЕНТ-БАНК" на рахунок № [NUMBER] "Картка Жовта" у сумі 6500,00 грн. (шість с половиною тисяч гривень нуль копійок) …». Ухвалою Петриківського районного суду Дніпропетровської області від 19.06.2025 вказаний відзив [PERSON] повернути відповідачу без розгляду, на підставі ч. 4 ст.183 ЦПК України. 07.08.2025\~відповідачем подано\~до суду\~доповнення до\~відзиву на\~позов за\~яким вона\~просить суд\~залишити позовАТ «А-Банк» без задоволення та вказує про надсилання їй повідомлень від позивача які вона вважає залякуванням та морально-психологічним тиском. При цьому, відповідач заперечує укладення шляхом особистого підписання чи шляхом накладення електронно цифрового підпису не заперечуючи отримання грошових коштів від позивача. Представник позивача АТ «А-Банк» Шкапенко О.В. в позові просив розглядати справу у його відсутності, в разі неявки відповідача не заперечує проти винесення заочного рішення. Позовні вимоги підтримує у повному обсязі. В поданому відповідачем відзиві і доповненні до відзиву, вона зазначає про неможливість прибуття до суду, про дату, час, та місце розгляду справи повідомлена належним чином. Дослідивши матеріали справи, проаналізувавши і оцінивши надані докази в їх сукупності, суд вважає, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню, виходячи з наступного. Судом встановлено,\~що [PERSON] звернулась до АТ «А-Банк» щодо отримання банківських послуг та підписала Анкету-Заяву про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг в АТ «А-Банк» від 05.09.2022 (а.с. 7). 30.11.2024 року, будучи клієнтом Банку, позичальник уклав з Банком кредитний договір № ABH0CT155101732961916633, щодо надання останній кредиту в розмірі 100 000,00 грн. строком на 60 місяців (тобто до 29.11.2029 року) зі сплатою процентів у розмірі 75.00 щорічно та комісії в розмірі 0.00 грн. (Кредитний договір складається із Заяви Клієнта та Графіку погашення кредиту). Кредитний договір підписано боржником за допомогою електронного підпису, використання якого погоджено сторонами в Анкеті-Заяві про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг в А-Банку (Заяві на погодження використання електронного підпису). У разі, якщо вказані документи підписано за допомогою електронного підпису, то він є аналогом власноручного підпису. Відповідно до ст. 6 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг», для ідентифікації автора електронного документа може використовуватися електронний підпис. Накладанням електронного підпису завершується створення електронного документа. Про підписання відповідачем кредитного договору за допомогою електронного підпису свідчить протокол створення та перевірки кваліфікованого та удосконаленого електронного підпису від 25.05.2025 який містить відомості про час підписання електронного документу, пристрій на якому виконувався підпис (а.с. 12 зворот). Відповідно до п.п. 3-5 Кредитного договору, ліміт цього договору: 100 000,00 грн. на поповнення обігових коштів зі строком повернення до 29.11.2029 року, терміном на 60 місяці. Згідно п.6 Кредитного договору, за користування кредитом Позичальник сплачує проценти у розмірі 75% на рік. Відповідно до п. 7 Кредитного договору, Розмір щомісячного платежу 6467,24 грн. Відповідно до п. 12 Заяви про надання послуги «Швидка готівка» та/або Паспорту споживчого кредиту «Швидка готівка», у випадку порушення Клієнтом зобов`язань із погашення Заборгованості Клієнт сплачує Банку пеню у розмірі 0,07% (не менше 1 грн ) від суми простроченої заборгованості по кредиту за кожен день прострочки, при цьому пеня за невиконання зобов`язання щодо повернення кредиту та процентів за ним не може перевищувати подвійної облікової ставки Національного банку України, що діяла у період, за який сплачується пеня, та не може бути більшою за 15 (п`ятнадцять) відсотків суми простроченого платежу. Згідно з наданим банком розрахунком, заборгованість відповідача [PERSON] за договором № ABH0CT155101732961916633 від 30.11.2024 станом на 26.05.2025 становить 131 371,34 грн., яка складається з: 99333,33 грн. - загальний залишок заборгованості за наданим кредитом (тілом кредиту); 30737,13 грн. - загальний залишок заборгованості за процентами; 0,00 грн. - загальний залишок заборгованості за комісією; 1300,88 грн. - загальний залишок заборгованості за пенею. Позовні вимоги обґрунтовані, підтверджуються наданими наступними матеріалами: Анкетою-заявою, відповідно до якої відповідач підтвердив своїм підписом що дана заява разом з Пам`яткою клієнта, Умовами та правилами надання банківських послуг та Тарифами банку, паспортом споживчого кредиту «Швидка готівка», заявою про надання послуги № ABH0CT155101732961916633 від 30.11.2024 року, меморіальним ордером від 30.11.2024 про перерахування грошових коштів; випискою по кредиту. Разом з тим, відповідно до ч.ч.1, 2\~ст.\~207\~ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). Частиною першою ст.\~638\~ЦК України встановлено, що істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. У статті 526\~ЦК України передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Відповідно до ч. 1\~ст.\~1054\~ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти (частина перша статті 1048 ЦК України). Частиною другою ст.\~1054\~ЦК України встановлено, що до відносин за кредитним договором застосовуються положення параграфа 1 цієї глави, якщо інше не встановлено цим параграфом і не випливає із суті кредитного договору. Кредитний договір укладається у письмовій формі. Кредитний договір, укладений з недодержанням письмової форми, є нікчемним (стаття 1055 ЦК України). Згідно із ч. 1\~ст.\~633\~ЦК України публічним є договір, в якому одна сторона - підприємець взяла на себе обов`язок здійснювати продаж товарів, виконання робіт або надання послуг кожному, хто до неї звернеться (роздрібна торгівля, перевезення транспортом загального користування, послуги зв`язку, медичне, готельне, банківське обслуговування тощо). Умови публічного договору встановлюються однаковими для всіх споживачів, крім тих, кому за законом надані відповідні пільги. Крім того, відповідно до ч. 12\~ст. 11 Закону України «Про електронну комерцію», електронний договір, укладений шляхом обміну електронними повідомленнями, підписаний у порядку, визначеному\~ст. 12 цього Закону, вважається таким, що за правовими наслідками прирівнюється до договору, укладеного у письмовій формі. Кожний примірник електронного документа з накладеним на нього підписом, визначеним\~ст.12 цього Закону\~є оригіналом такого документа. Відповідно до ч. 13\~ст. 11 Закону України «Про електронну комерцію», електронні документи (повідомлення), пов`язані з електронним правочином, можуть бути подані як докази сторонами та іншими особами, які беруть участь у судовому розгляді справи. Згідно ч. 3\~ст. 11 Закону України «Про електронну комерцію»\~електронний договір укладається шляхом пропозиції його укласти (оферти) однією стороною та її прийняття (акцепту) другою стороною. Електронний договір вважається укладеним з моменту одержання особою, яка направила пропозицію укласти такий договір, відповіді про прийняття цієї пропозиції в порядку, визначеному частиною шостою цієї статті. За змістом ст.ст. 626, 628\~ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. За змістом ст.\~634\~цього Кодексу договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору. Відповідно до ч. 1\~ст.\~1048\~ЦК України позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України. У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики. Згідно зі ст. 1049 ЦК Кодексу позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками. Відповідно до ч. 1\~ст.\~1050\~ЦК України якщо позичальник своєчасно не повернув суму позики, він зобов`язаний сплатити грошову суму відповідно до статті 625 цього Кодексу. Згідно з положень ч. 3 ст.\~12\~та ч. 1 ст.\~81 ЦПК України\~цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, які мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості, та кожна із сторін повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Згідно з пунктом 4 частини 2\~статті 43 ЦПК України\~учасники справи зобов`язані подавати усі наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази. Відповідно до\~ст. 76 ЦПК України\~доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Статтею 77 ЦПК України\~передбачено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Положеннями ч. 2 ст.\~78\~ЦПК України визначено, що обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Згідно зі\~ст. 80 ЦПК України\~достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. Вирішуючи вимогу про стягнення з відповідача пені суд виходь з наступного. Частиною 1 ст. 549 ЦК України передбачено, що неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Водночас ч. 1 ст. 550 ЦК України встановлено, що право на неустойку виникає незалежно від наявності у кредитора збитків, завданих невиконанням або неналежним виконанням зобов`язання. Проте Законом України «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо дії норм на період воєнного стану» від 15.03.2022 №2120-ІХ, серед іншого, внесено зміни до розділу Прикінцеві та перехідні положення ЦК України та доповнено його пунктом 18 наступного змісту: «У період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування у разі прострочення позичальником виконання грошового зобов`язання за договором, відповідно до якого позичальнику було надано кредит (позику) банком або іншим кредитодавцем (позикодавцем), позичальник звільняється від відповідальності, визначеної статтею 625 цього Кодексу, а також від обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за таке прострочення. Установити, що неустойка (штраф, пеня) та інші платежі, сплата яких передбачена відповідними договорами, нараховані включно з 24 лютого 2022 року за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) за такими договорами, підлягають списанню кредитодавцем (позикодавцем)». Отже положення пункту 18 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України свідчить, що законодавець передбачив особливості у регулюванні наслідків прострочення виконання (невиконання, часткового виконання) певних грошових зобов`язань. Така особливість проявляється: 1) у періоді існування особливих правових наслідків. Таким є період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування; 2) в договорах, на які поширюються специфічні правові наслідки. Такими є договір позики, кредитний договір, договір про споживчий кредит, тобто договори, відповідно до яких позичальнику було надано кредит(позику) банком або іншим кредитодавцем (позикодавцем); 3) у встановленні спеціальних правових наслідків прострочення виконання(невиконання, часткового виконання). Такі наслідки полягають в тому, що позичальник звільняється від відповідальності, визначеної частиною 2 статті 625 ЦК, а також від обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за таке прострочення. У разі якщо неустойка (штраф, пеня) та інші платежі, сплата яких передбачена відповідними договорами, нараховані включно з 24.02.2022 за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) за такими договорами, підлягають списанню кредитодавцем (позикодавцем). Тобто в період існування особливих правових наслідків - протягом дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування, до позичальника застосовуються особливі наслідки звільнення від сплати неустойки (штрафу, пені) за прострочення виконання (невиконання, часткового виконання) кредитних зобов`язань. Аналогічний правовий висновок, щодо аналізу п.18 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України, викладений у постанові Верховного Суду від 12.06.2024 у справі № 910/10901/23, який, відповідно до положень ч.4 ст.263 ЦПК України, судом застосовується під час ухвалення судового рішення у подібній справі. Згідно правового висновку, що викладений у постанові Верховного Суду від 18 жовтня 2023 року в справі №706/68/23 (провадження№ 61-8279св23), дія п.18 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України розповсюджується на кредитний договір. Указом Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» №64/2022 від 24.02.2022, затвердженого Законом України від 24.02.2022 №2102-ІХ, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до п. 20 ч. 1ст. 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану» в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24.02.2022 строком на 30 діб, у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України. Надалі строк дії воєнного стану неодноразово продовжувався і не скасований на час розгляду судом цієї справи. У зв`язку із викладеним, суд дійшов висновку, що у задоволенні позовної вимоги про стягнення пені в розмірі 1300,88 грн. слід відмовити, оскільки така пеня нарахована після 31.12.2024 в порушення вимог п.18 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України. Наданий позивачем розрахунок заборгованості свідчить про те, що при обрахунку остаточної заборгованості за кредитним договором станом на 26.05.2025, позивачем враховано сплачені відповідачем 29.12.2024 грошові кошти в сумі 6467,24 грн. На підставі досліджених письмових доказів, наданих позивачем, суд дійшов висновку, що заявлені позовні вимоги АТ «Акцент-Банк» обґрунтовані належними доказами та підлягають задоволенню шляхом стягнення з [PERSON] на користь позивача заборгованості за кредитним договором № ABH0CT155101732961916633 від 30.11.2024 станом на 26.05.2025 в розмірі 130 070,46 грн., яка складається з: 99333,33 грн. - загальний залишок заборгованості за наданим кредитом (тілом кредиту); 30737,13 грн. - загальний залишок заборгованості за процентами. Відповідно до\~ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Таким чином, у зв`язку з задоволенням позову частково, з відповідача підлягає стягненню на користь позивача, сплачений судовий збір в розмірі 2398,18 грн. Враховуючи вищенаведене,

Outcome: partial