Jurisdiction: civil
Date: 2025-08-20 00:00:00

Короткий зміст позовних вимог Заступник керівника Броварської місцевої прокуратури Київської області Антонюк Д. (далі Позивач) в інтересах держави в особі: Київської обласної державної адміністрації, Державного підприємства «Спеціалізоване лісогосподарське підприємство «Київоблагроліс» звернувся до суду з позовом до [PERSON] (далі Відповідач 1), [PERSON] (далі Відповідач 2) про відшкодування збитків, спричинених незаконною порубкою лісу в розмірі 144\~820, 68 грн. (сто сорок чотири тисячі вісімсот двацять гривень шістдесят вісім копійок) солідарно та судовий збір у розмірі 2\~172,30 грн. (дві тисячі сто сімдесят дві гривні тридцять копійок). Позов обгрунтовується тим, що Державне підприємство «Спеціалізоване лісогосподарське підприємство «Київоблагроліс» є потерпілим у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 12019110180000235 від 04.07.2019 року, за ознаками кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 2 ст. 246 КК України. Відповідно до Статуту ДП «СЛП «Київоблагроліс», затвердженого розпорядженням голови Київської обласної державної адміністрації від 02.12.2016 № 503, підприємство засноване на основі державної власності шляхом приєднання агролісогосподарських підприємств, агролісництв. ДП «СЛП «Київоблагроліс» є правонаступником Київської обласної державної організації «Київагроліс» та агролісогосподарських підприємств, агролісництв, в тому числі і Поліське спеціалізоване державне агролісогосподарське підприємство, тобто є державним. В ході досудового розслідування вказаного кримінального провадження проведено інженерно-екологічну експертизу. Згідно висновку № 23987/17-48 від 15.10.2019 якої встановлено, що розмір збитків, спричинених незаконними діями підозрюваних у даному кримінальному провадженні [PERSON] та [PERSON] становить 144\~820,68 грн. 04.04.2020 [PERSON] та [PERSON] повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 246 КК України. Так, як злочинними діями підозрюваних у даному кримінальному провадженні [PERSON] та [PERSON] ДП «СЛП «Київоблагрліс» завдано майнову (матеріальну) шкоду, то їх зазначено цивільними відповідачами. Враховуючи, що вилучена в рамках досудового розслідування вказного кримінального провадження деревина від різних природних чинників, без належного забезпечення її зберігання, поступово втрачає свою технологічну якість та споживчу вартість, що спричинить державному підприємтсву «СЛП «Київоблагроліс» значну матерільану шкоду, за захистом якої і звертається прокурор. Відповідачі ухиляються від добровільного відшкодування завданої матеріальної шкоди, що змушує прокурора в інтересах Київської обласної державної адміністрації та Державного підприємства «Спеціалізоване лігоспогосподарське підприємство «Київоблагрліс» звертатися до суду з даним позовом про захист своїх прав та законних інтересів. Процесуальні дії у справі Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 25.06.2020 року зазначену справу передано у провадження судді Ткаченка Ю.В. Ухвалою суду від 23 липня 2020 року позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі та призначено до підготовчого судового засідання. 18.08.2020 року до суду від Київської обласної державної адміністрації надійшли письмові пояснення по справі, в яких просять позовні вимоги керівника Броварської місцевої прокуратури Київської області задовольнити в повному обсязі та розглянути справу без участі представника адміністрації. В підготовчому судовому засіданні, яке мало місце 24 лютого 2021 року прокурор заявив клопотання про зупинення провадження у справі до набрання вироку законної справи в кримінальній справі відносно відповідачів. Ухвалою суду від 24 лютого 2021 року зупинено провадження у цивільній справі за позовом заступника керівника Броварської місцевої прокуратури Київської області Антонюка Д. в інтересах держави в особі: Київської обласної державної адміністрації, Державного підприємства «Спеціалізоване лісогосподарське підприємство «Київоблагроліс» до [PERSON] , [PERSON] про відшкодування збитків, спричинених незаконною порубкою лісу, до вирішення Іванківським районним судом Київської облсті справи № 366/899/20. Відповідно до правової позиції, сформованої КЦС ВС у постанові від 24.10.2024 року у справі №752/8103/13-ц (61-6892св23), суд не позбавлений можливості самостійно перевірити відомості, що містяться в Єдиному державному реєстрі судових рішень та є відкритими. За даними ЄДРСР https://reyestr.court.gov.ua/Review/122669130 вказане рішення (ухвала) набрало законної сили 07.11.2024 року. Ухвалою суду від 12.03.2025 року поновлено провадження у справі та призначено до підготовчого судового засідання на 16.04.2025 року, яке в подальшому відкладалося в зв`язку з неявкою відповідача [PERSON] та за клопотанням останнього. 28.04.2025 року до суду надійшла заява ДСП «Спеціалізоване лісогосподарське підприємства «Київоблагроліс» про розгляд справи без участі представника підприємства. Ухвалою суду від 23.06.2025 року закрито підготовче провадження та призначено справу до розгляду на 21.08.2025 року на 14 год. 00 хв. Ставлення учасників цивільного процесу до пред`явленого позову Прокурор Дацько О.С. звернувся до суду з клопотання про розгляд справи без участі прокурора, позовні вимоги підтримують, не заперечують проти винесення заочного рішення. Державне підприємтсво «Спеціалізоване лісогосподарське підприємство «Київоблагроліс» звернулися до суду з клопотання про розгляд справи без участі представника підприємства, позовні вимоги підтримують. Київська обласна державна адміністрація звернулися до суду з клопотання про розгляд справи без участі представника адміністрації, позовні вимоги підтримують. Відповідачі [PERSON] та [PERSON] у судове засідання не з`явилися, про місце, день та час розгляду справи повідомлені вчасно. Відповідач [PERSON] повідомлявся судом через смс-повідомлення. Відзиву, заяв та клопотань не надіслав. У відповідності до ч. 11 ст. 128 ЦПК України на офіційному веб-сайті судової влади України було розміщено оголошення. Враховуючи вимоги частини 11 статті 128 ЦПК України з опублікуванням оголошення про виклик відповідачів вважається повідомленим про дату, час і місце розгляду справи. Однак, [PERSON] ,, [PERSON] відзив не надіслали. Як вбачається з наявних у матеріалах справи зворотніх поштових повідомлень, всі поштові відправлення, що направлялися судом [PERSON] , за зареєстрованою адресою проживання були повернуті у зв`язку із відсутністю адресата за вказаною адресою. Станом на момент ухвалення судового рішення від відповідача ані засобами поштового зв`язку, ані на офіційну електронну адресу суду, ані в будь-який інший спосіб не надходило жодних заяв, клопотань, у тому числі відзиву на позовну заяву. Відповідно до п. 4 ч. 8 ст. 128 ЦПК України днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси. Суд звертає увагу, що положення чинного процесуального законодавства не передбачають обов`язку суду, в якого відсутні відомості щодо місця проживання чи перебування учасника справи, крім як відомостей про офіційно зареєстроване місце проживання/перебування, повторно направляти судові повістки про виклик до суду. Таким чином, відповідач [PERSON] був належним чином повідомлений про дату, час і місце судового розгляду. У відповідності до ч. 2\~ст. 247 ЦПК України\~у разі якщо відповідно до положень цього\~Кодексу\~розгляд справи\~здійснюється судом\~за відсутності\~учасників справи,\~фіксування судового\~процесу за\~допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Відповідно до п. 1 ч. 1\~ст. 280 ЦПК України, суд вважає можливим вирішити справу на підставі наявних доказів без участі відповідачів. Мотиви суду та застосовані норми права Суд, дослідивши надані документи і матеріали, всебічно та повно з`ясувавши обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши в сукупності докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, дійшов висновку, що позов належить задовольнити. Відповідно до ч. 1 ст.\~4\~ЦПК України кожна особа має право у порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Згідно принципу диспозитивності суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках (ч. 1 ст. 13 ЦПК України). Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної у позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону (ст. 5 ЦПК України). Згідно із ч. 1 ст.\~19\~ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється у порядку іншого судочинства. Відповідно до статті 11\~ЦК України, цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки. Підставою виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є завдання майнової (матеріальної) шкоди іншій особі та інші юридичні факти. Стаття 15 ЦК України\~передбачає право кожної особи на захист свого цивільного права в разі його порушення, невизнання або оспорювання, а також на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Відповідно до\~ст. 131-1 Конституції України\~на прокуратуру покладається представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом. Згідно ч. 3\~ст. 23 Закону України «Про прокуратуру»\~передбачено, що прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. У судовому засіданні встановлено, що за результатами проведення інженерно-екологічної експертизи у кримінальному провадженні № 12019110180000235 від 04.07.2019 року (Висновок експерта № 23987/19-48 від 15.10.2019 року) розмір збитків (шкоди), завданих внаслідок незаконної, як встановлено законодаством, порубки лісу в кварталі 22 виділі 10 Поліського агролісництва ДП «СЛП «Київоблагроліс» становить 144\~820,68 грн. (сто сорок чотири тисячі вісімсот двадцять гривень шістдесят вісім копійок) /а.с. 12-21/. Згідно Постанови начальника СВ Іванківського ВП Вишгородського ВП ГУ НП в Київській області Гордієнка О.Б. від 24.09.2019 року визнано потерпілим у кримінальному провадженні юридичну особу - Державне підприємство «Спеціалізоване лісогосподарське підприємство «Київоблагроліс» (ДП «СЛП «Київоблагроліс»), ЄДРПОУ 24219849, юридична адреса: вул. Івана Проскури,24 смт. Іванків Іванківського району Київської області, фактичне місцезнаходження юридичної особи: вул. Симона Пелюри,16 м. Київ, поштовий індекс 01032 /а.с. 28-29/. Відповідно до Протоколу огляду місця події від 03.07.2019 року з фототаблицями до нього, в лісовому масиві, біля смт. Красятичі Плліського району Київської області, в кварталі 22 виділу 10, виявлено факт вчинення незаконної порубки дерев породи «сосна звичайна», в кількості 12 дерев: 10 сироростуючих та 2 сухостійних, та проведено заміри діаметрів пнів /а.с. 31-55/. Ухвалою суду від 30.10.2023 року [PERSON] та [PERSON] звільнено від кримінальної відповідальності за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 246 КК України відповідно до ст. 49 КК України. Ухвала не оскаржувалася та набрала законної сили /а.с. 156 157/. Відповідно до ч. 6\~ст. 82 ЦПК України\~- вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про\~закриття кримінального\~провадження і\~звільнення особи\~від кримінальної\~відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. Відповідно до частини 1\~статті 22 ЦК України, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Статтею 13 Конституції України\~передбачено, що земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією\~Конституцією. Відповідно до ч. 1\~ст. 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища»\~шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Згідно з ч. 4, 5 ст.\~68, ч. 1 ст.\~69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища»\~підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані\~відшкодовувати шкоду,\~заподіяну ними\~внаслідок порушення\~законодавства про\~охорону навколишнього\~природного середовища,\~в порядку\~та розмірах,\~встановлених законодавством\~України. Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів. Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки\~ст. 66 Конституції України. За правилами ч. 1\~ст. 1166 ЦК України\~- майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Обов`язковими елементами деліктних правовідносин є: 1) протиправна поведінка; 2) вина особи; 3) наявність дійсної шкоди; 4) причинний зв`язок між протиправною поведінкою особи та її наслідками у виді спричинення шкоди. Згідно ч. 2\~ст .24 Лісового кодексу України\~- збитки, завдані внаслідок порушення прав власників лісів, лісокористувачів та громадян, підлягають відшкодуванню в повному обсязі відповідно до закону. Згідно ч. 1 та п. 1 ч. 2\~ст. 105 Лісового кодексу України\~порушення лісового законодавства тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність відповідно до закону. Відповідальність за порушення лісового законодавства несуть особи винні у незаконному вирубуванні та пошкодженні дерев і чагарників. Статтею 107 Лісового кодексу України\~передбачено, що підприємства, установи, організації і громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними лісу внаслідок порушення лісового законодавства, у розмірах і порядку, визначених законодавством України. Пунктом 2\~постанови Пленуму Верховного Суду України "Про практику розгляду судами справ за позовами про відшкодування шкоди" № 6 від 27.03.1992р. роз`яснено, що розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Частиною 1\~ст. 67 Лісового кодексу України\~встановлено, що заготівля деревини, заготівля другорядних лісових матеріалів проводиться в порядку спеціального використання лісових ресурсів. Спеціальне використання лісових ресурсів здійснюється в межах лісових ділянок, виділених для цієї мети. Порядок та умови здійснення спеціального використання лісових ресурсів встановлюються Кабінетом Міністрів України. Згідно з частиною 1\~ст. 69 лісового кодексу України\~спеціальне використання лісових ресурсів на виділеній лісовій ділянці проводиться за спеціальним дозволом - лісорубний квиток або лісовий квиток, що видається безоплатно. Спеціальний дозвіл на заготівлю деревини в порядку рубок головного користування видається органом виконавчої влади з питань лісового господарства Автономної Республіки Крим, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері лісового господарства. Спеціальний дозвіл на інші види спеціального використання лісових ресурсів видається власниками лісів або постійними лісокористувачами. На виділених лісових ділянках можуть використовуватися лише ті лісові ресурси і лише для цілей, що передбачені виданим спеціальним дозволом. Спеціальний дозвіл видається власниками лісів або постійними лісокористувачами у встановленому порядку також на проведення інших рубок та робіт, пов`язаних і не пов`язаних із веденням лісового господарства. До лісового фонду України належать усі ліси на території України незалежно від того, на землях яких категорій за основним цільовим призначенням вони зростають, та незалежно від права власності на них, у тому числі лісові ділянки, захисні насадження лінійного типу площею не менше 0,1 гектара, інші лісовкриті землі (ч. 1\~ст. 4 ЛК України). Також, згідно зі\~ст. 142 Конституції України\~природні ресурси, які перебувають у власності територіальних громад, є складовою частиною матеріальної і фінансової основи місцевого самоврядування. На підставі ст.ст.\~47,\~69 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища"\~для фінансування заходів щодо охорони навколишнього природного середовища утворюються фонди охорони навколишнього природного середовища. Ці фонди утворюються у складі відповідного місцевого бюджету за місцем заподіяння екологічної шкоди за рахунок, у тому числі, частини грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища. Згідно з вимогами ч. 3\~ст. 29 Бюджетного кодексу України\~джерелами формування спеціального фонду Державного бюджету України, в частині доходів є 30 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності. За правилами ч.1\~ст. 69-1 Бюджетного Кодексу України\~до надходжень спеціального фонду місцевих бюджетів належать 70 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності. Тобто, завдані природним ресурсам збитки відшкодовуються шляхом перерахування коштів до відповідних бюджетів органів місцевого самоврядування за місцем заподіяння такої шкоди Об`єднана палата\~Касаційного кримінального\~суду Верховного\~Суду у\~своїй постанові\~від 02\~грудня 2024\~року (справа\~№ 686/1699/20,\~провадження №\~51-5680кмо23)\~прийшла до\~висновку «якщо особа звільняється від кримінальної відповідальності на підставі статті 49 КК, процесуальні витрати потерпілого можуть бути стягнені з такої особи в порядку, передбаченому частиною 1 статті 124 КПК. Можливість стягнення процесуальних витрат має бути роз`яснена обвинуваченому при роз`ясненні йому права на звільнення від кримінальної відповідальності і права заперечувати проти закриття кримінального провадження відповідно до частин 2 та 3 статті 285 КПК». Приймаючи до уваги встановлені судом обставини, дослідивши та оцінивши зібрані у справі докази, враховуючи встановлення ухвалою суду вини відповідачів у вчиненому кримінальному правопорушенні, протиправними діями яких було завдано шкоду навколишньому середовищу на загальну суму 144\~820,68 грн., суд приходить до висновку, що позовні вимоги про відшкодування шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, є законними, обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню. Відповідно до ст.\~81\~ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Отже, в силу вимог ст.ст. 2, 4, 12, 76-81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести належними та допустимими доказами ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Однак, відповідачами в порушення вимог, передбачених ст. 81 ЦПК України, не надано жодних належних доказів на спростування позовних вимог. Висновки за результатами розгляду За правилами\~статті 263 ЦПК України, судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Аналіз норм статей\~12,\~13,\~89 ЦПК України\~дає підстави вважати, що кожна сторона сама визначає зміст своїх вимог і заперечень, тягар доказування лежить на сторонах спору, сторона, яка звернулася до суду, повинна довести належними та допустимими доказами вимоги, що нею заявлені, суд розглядає справу виключно у межах заявлених ними вимог та наданих доказів. Оцінюючи належність, допустимість, достовірність та достатність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок в їх сукупності за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженню наявних у справі доказів приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню. Вирішення питання про судові витрати Частиною 1\~статті 133 ЦПК України\~передбачено, що судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Згідно з частиною 1\~статті Закону України "Про судовий збір", судовий збір - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат. Частиною 1\~статті 4 цього закону\~визначено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. Згідно з вимогами пункту 1 частини 2\~статті 4 Закону України "Про судовий збір"\~за подання\~юридичною особою\~позовної заяви\~майнового характеру\~стягується судовий\~збір,\~у розмірі\~1,5\~відсотку ціни\~позову,\~але не\~менше 1\~розміру прожиткового\~мінімуму для\~працездатних осіб\~та не\~більше 350\~розмірів прожиткового\~мінімуму для працездатких осіб, що станом на 2020 рік (дату подання позову) становить 2\~102 грн. З матеріалів справи слідує, що позивачем сплачено судовий збір в розмірі 2\~172,31 грн., що складається з 1,5% ціни позову /а.с. 28/. Відповідно до вимог\~статті 141 ЦПК України\~судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, у разі задоволення позову, покладаються на відповідача. Таким чином, враховуючи вимоги ст. 141 ЦПК України, суд дійшов висновку, що з відповідачів необхідно солідарно стягнути на користь позивача судовий збір у сумі 1\~272,30 грн. (одна тисяча двісті сімдесят дві гривні тридцять копійок). На підставі викладеного та

Outcome: approved