Jurisdiction: civil
Date: 2025-08-04 00:00:00

До Святошинського районного суд м. Києва 02.05.2025 р. надійшла заява [PERSON] про встановлення факту, що має юридичне значення. Заява обґрунтована тим, що у зв`язку зі смертю [INFO] її рідного племінника [PERSON] , заявниця 16.04.2024 звернулась до державного нотаріуса Бобровицької державної нотаріальної контори Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції із заявою про прийняття нею спадщини за законом, але у зв`язку із тим, що їй не вдалося підтвердити родинні відносини між нею та своїм померлим рідним племінником 31.10.2024їй було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії щодо видачі свідоцтва про право на спадщину, та рекомендовано звернутися до суду із заявою про встановлення факту, що має юридичне значення, а саме встановлення факту родинних відносин. У зв`язку із цим, заявниця просить суд встановити факт родинних відносин між нею та її померлим рідним племінником - [PERSON] . Ухвалою суду від 06.05.2025 у справі відкрито провадження та витребувано докази у справі від державного нотаріуса Бобровицької державної нотаріальної контори Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції Кучерявець Людмили Олександрівни (а.с.54). 30.06.2025 через систему «Електронний суд» від представника заявниці адвоката Родіонової Ольги Олександрівни надійшло клопотання про заміну заінтересованої особи з Щаснівської сільської ради Бобровицького району Чернігівської області на Бобровицьку міську раду (а.с.65-67). Ухвалою суду від 30.06.2025, суд задовольнив дане клопотання та замінив заінтересовану особу - з Щаснівської сільської ради Бобровицького району Чернігівської області на Бобровицьку міську раду (а.с.92). 27.06.2025 до суду з Бобровицької державної нотаріальної контори Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції надійшла копія спадкової справи відносно майна померлого [PERSON] , який помер [INFO] (а.с.85-87). 05.08.2025 в судове засідання з`явився представник заявниці, який підтримав заявлені вимоги. Представники заінтересованих осіб в судове засідання не з`явилися, про час та місце розгляду справи були належним чином повідомлені, представник Бобровицької міської ради Чернігівської області направив до суду заяву, в якій просив справу розглядати у його відсутність (а.с.98-99). Заслухавши пояснення представника заявника, суд встановив наступні обставини справи. Відповідно до положень ч.3 ст.42 ЦПК України, у справах окремого провадження учасниками справи є заявники, інші заінтересовані особи. Відповідно до положень ч.3 ст.294 ЦПК України, справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. Інші особливості розгляду цих справ встановлені цим розділом. У зв`язку зі смертю [INFO] [PERSON] , що підтверджується Свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , виданого Бобровицькою міською радою Чернігівської області 04.12.2023, який доводився рідним племінником [PERSON] , остання 16.04.2024 звернулась до державного нотаріуса із заявою про прийняття нею спадщини за законом (а.с.85). 31.10.2024 державним нотаріусом Бобровицької державної нотаріальної контори Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції Кучерявець Людмилою Олександрівною винесено постанову, відповідно до якої у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на земельну ділянку, належну [PERSON] , який помер [INFO] , [PERSON] відмовлено (лист від 31.10.2024 № 1577/02-31) (а.с.86-87). Зазначена постанова аргументована тим, що [PERSON] не надала будь-яких документів, підтверджуючих родинні зв`язки із спадкодавцем. Вказані обставини підтверджуються копією спадкової справи відносно майна померлого [PERSON] , який помер [INFO] , витребуваної від державного нотаріуса Бобровицької державної нотаріальної контори Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції Кучерявець Людмили Олександрівни, яка міститься в матеріалах справи (а.с.85-87). Кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, в тому числі звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів (ч.1 ст.4 ЦПК України). Відповідно до ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше, як за зверненням особи, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим кодексом випадках. У ст.12 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Предметом розгляду є встановлення факту родинних відносин заявниці з померлим [PERSON] . Відповідно до п.5 ч.2 ст. 293 та п.1 ч.1 ст. 315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами в порядку окремого провадження. Глава 6 ЦПК України, а також постанова Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995 року №5 «Про судову практику у справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» розкриває зміст судової діяльності з розгляду справ даної категорії, при цьому факти, що мають юридичний характер - це факти, з якими закон пов`язує виникнення, зміну або припинення правовідносин. Окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав (ч.1 ст.293 ЦПК України). Встановлення фактів, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб в судовому порядку можливо лише тоді, коли чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення. Заявниками у справі про встановлення факту родинних відносин можуть бути, зокрема, спадкоємці померлої особи, які мають право на спадщину як за законом, так і за заповітом, для яких, у зв`язку із встановленням факту родинних відносин, мають настати певні юридичні наслідки. Згідно з роз`ясненням п. 7 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року № 5 «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення», суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо твердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину та інше. Законом не визначено іншого порядку встановлення даного факту, тому заявниця в позасудовому порядку не може встановити факт родинних відносин. Заява про встановлення факту, що має юридичне значення, мотивована тим, що заявниця позбавлена можливості оформити свої спадкові права після смерті свого рідного племінника [PERSON] , тому встановлення даного факту має для неї юридичне значення. Відповідно до ст.1265 Цивільного кодексу України, у п`яту чергу право на спадкування за законом мають інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно. Родинні відносини (споріднення) - кровний зв`язок між людьми, з наявністю якого закон пов`язує виникнення, зміну чи припинення прав та обов`язків. Правове значення має як пряме споріднення так і не пряме (бокове), коли родинні зв`язки виникають за наявності спільного пращура (родоначальника). Виходячи з вимог чинного ЦК України поняттями «родичі», «родинні стосунки» охоплюється коло осіб, які пов`язані між собою певним ступенем споріднення. Такими особами можуть бути близькі родичі за походженням, зокрема, батьки, діти, баба, дід, прабаба, прадід, внуки, правнуки, брат та сестра (повнорідні і неповнорідні), двоюрідні брати та сестри, тітка, дядько, племінниця, племінник. Законодавство України не встановлює вичерпного переліку документів, які підтверджують родинні стосунки, а тому вони визначаються в кожному випадку окремо, в залежності від ступеня споріднення осіб. У п`яту чергу спадкують такі родичі спадкодавця: онуки (другий ступінь споріднення); правнуки, прабаба, прадід, племінники (третій ступінь споріднення); двоюрідні брати та сестри, двоюрідні онуки; двоюрідні діди та бабки, двоюрідні брати та сестри (четвертий ступінь споріднення); двоюрідні правнуки, двоюрідні прадіди та прабабки, двоюрідні племінники, двоюрідні дядьки та тітки, троюрідні брати та сестри (п`ятий ступінь споріднення); троюрідні правнуки, троюрідні прадіди та прабабки, троюрідні племінники, троюрідні дядьки та тітки, чотириюрідні брати та сестри (шостий ступінь споріднення). Це визначено у постановах Верховного Суду від 19 квітня 2021 року у справі № 644/6925/19 (провадження № 61-14618св20) та від 12 липня 2021 року у справі № 449/496/18 (провадження № 61-2557св20), від 26 квітня 2023 року у справі № 2-350/2004 (провадження № 61-7128св20), від 14 лютого 2024 року у справі № 404/7153/20 (провадження № 61-2913св23), від 28 лютого 2024 року у справі № 201/8818/21 (провадження № 61-8705св23), від 31 січня 2025 року у справі № 539/8/24 (провадження № 61-16741св24). Отже, встановлення даного факту має для заявниці юридичне значення, оскільки від його встановлення залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових її прав, зокрема спадкових. В матеріалах справи міститься свідоцтво про народження серії [NUMBER] від 21.04.1954 заявниці, дошлюбне прізвище [PERSON] , яка народилася [INFO] , батьки: [PERSON] та [PERSON] (а.с.17). Під час розгляду справи судом встановлено, що заявниця, відповідно до Свідоцтва про одруження серії [NUMBER] від 02.02.1962, уклала шлюб із [PERSON] , у зв`язку із чим заявниця - [PERSON] змінила прізвище з « [PERSON] » на « [PERSON] » (а.с.18). Рідна сестра [PERSON] - [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] , є матір`ю [PERSON] , який після її смерті успадкував усе майно та є спадкодавцем. На підтвердження даного факту в матеріалах справи міститься копія свідоцтва про народження серія [NUMBER] від 04.03.1974. Відповідно до копії трудової книжки [PERSON] , поданої представником заявниці, після реєстрації шлюбу [PERSON] з [PERSON] , було внесено запис щодо зміни прізвища [PERSON] з « [PERSON] » на « [PERSON] ». В матеріалах справи наявна копія відповіді Державного архіву Чернігівської області Чернігівської обласної державної адміністрації від 23.05.2024 № М-1009 «Про народження [PERSON] », якою повідомлено, що в архівному фонді «Відділ реєстрації актів громадянського стану Бобровицького районного управління юстиції Чернігівської області» у книгах реєстрації первинних актових записів цивільного стану про народження по Щаснівській сільраді Новобасанського району Чернігівської області, що збереглися за 1938 рік частково, актового запису цивільного стану про народження [PERSON] немає (а.с.33). Книга реєстрації первинних актових записів цивільного стану про народження по Осовецькій сільраді Новобасанського району Чернігівської області за 1938 рік на зберігання до архіву не надходила й про її місцезнаходження архів відомостей не має. За ч. 1 ст. 80 ЦПК України, достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмету доказування. У постанові Верховного Суду від 02 грудня 2020 року у справі № 638/15738/17 (провадження № 61-15921св19), зроблено висновок про те, що до заяви про встановлення факту родинних відносин, в якій зазначається мета, з якою заявник просить встановити цей факт, можуть додаватися не тільки такі письмові докази, як свідоцтва про народження, шлюб, смерть, актові записи про народження та смерть. Доказами, які підтверджують наявність цього юридичного факту також можуть бути: акти, анкети, автобіографії, листівки, сімейні фотографії, листи ділового та особистого характеру, особові справи, рішення судів, ордери на вселення, обмінні ордери, погосподарські книги, виписки з домових книг та інші документи, які у собі містять відомості про родинні відносини осіб. Крім того, судами підлягають врахуванню довідки органів реєстрації актів цивільного стану про неможливість поновлення втрачених записів, внесення змін і доповнень, виправлень у записи актів цивільного стану. Також мають враховуватися показання свідків, яким достовірно відомо про стосунки померлого із заявником. Цей перелік не є вичерпним. Згідно із відповіддю Центрального міжрегіонального управління Державної міграційної служби у м. Києві та Київській області від 17.04.2025 № 8010.14-18115/80.3-25 на адвокатський запит представника заявниці, в заявах щодо видачі паспорта [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] , вказані батьки: 1.Батько - [PERSON] ; 2.Мати - [PERSON] . Також, відповідно до копій заяв щодо видачі паспорта, наданих Центральним міжрегіональним управлінням Державної міграційної служби у м. Києві та Київській області, які були подані до матеріалів справи, місцем народження [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] є село Осовець Бобровицького (Новобасанського) району Чернігівської області (а.с.39-41). Відповідно до Будинкової книги для прописки громадян, які мешкають в будинку [ADDRESS] , за зазначеною адресою мешкали, в тому числі: 1. [PERSON] , [INFO] , яка була матір`ю [PERSON] та [PERSON] ; 2. [PERSON] , [INFO] , яка була рідною сестрою [PERSON] ; 3. [PERSON] , [INFO] , який був рідним племінником [PERSON] . Згідно із відповіддю Щаснівського старостинського округу Бобровицької міської ради Чернігівської області на адвокатський запит представника заявниці та наданих копій погосподарських книг, здійснювались реєстраційні записи відносно наступних осіб: 1.1. [PERSON] , 1904 р.н. - батько [PERSON] ; 1.2. [PERSON] , [INFO] - мати [PERSON] ; 1.3. [PERSON] , [INFO] - сестра [PERSON] ; 1.4. [PERSON] , [INFO] .. Як встановлено судом під час аналізу письмових доказів, які містяться в матеріалах справи, записи із Будинкової книги для прописки громадян, які мешкають в будинку [ADDRESS] співпадають із відомостями, зазначеними у відповіді на адвокатський запит Центрального міжрегіонального управління Державної міграційної служби у м. Києві та Київській області, а саме: 1.Паспорт серії [NUMBER] виданий 23.03.1978 [PERSON] , [INFO] - матері [PERSON] ; 2.Паспорт серії [NUMBER] виданий 19.04.1977 [PERSON] , [INFO] - сестри [PERSON] ; 3.[PERSON] , [INFO] (копія паспорту додавалася) - паспорт серії [NUMBER] , виданий Ленінградським РУ ГУ МВС України в місті Києві 18.08.1998. Відповідно до ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Судом під час розгляду справи були досліджені надані представником заявниці докази, їм надана оцінка. Вивчаючи родовід заявниці з метою встановлення факту родинного зв`язку між нею та її рідним померлим племінником [PERSON] , надано належну оцінку письмовим доказам, за допомогою яких прослідковуються усі ланцюжки кровного споріднення. Допитані в судовому засіданні свідки [PERSON] та [PERSON] підтвердили факт родинних зв`язків між заявницею та померлим [PERSON] . Обставин, які б давали підстави сумніватись у такому висновку, судом не встановлено. Отже є всі підстави вважати заявницю [PERSON] рідною тіткою померлого [PERSON] , який помер [INFO] . З огляду на вказане, оцінюючи докази у їх сукупності, суд дійшов висновку, що представником заявниці надано достатньо доказів для встановлення факту родинних відносин. Підстав сумніватися щодо родинних зв`язків між заявницею і [PERSON] , в істинності фактів, повідомлених представником заявниці і свідками та підтверджених документами немає. Враховуючи те, що встановлення цього факту для заявниці має юридичне значення, оскільки ступінь спорідненості визначає право спадкування, цей факт ніким не оспорюється і не спростовується, суд вважає, що заяву слід задовольнити. Відповідно до ч.7 ст. 294 ЦПК України, при ухваленні судом рішення судові витрати не відшкодовуються. На підставі викладеного та

Outcome: approved