Jurisdiction: civil
Date: 2025-08-06 00:00:00

Акціонерне товариство\~«Акцент-Банк»\~(далі\~по тексту\~-\~АТ «А-Банк»)\~звернулось до\~суду з\~позовом до [PERSON] про стягнення заборгованості за кредитним договором. Свої вимоги\~обґрунтовують тим, що 30.08.2024\~ [PERSON] \~уклала з АТ «А-Банк»\~кредитний договір\~АВН0СТ155101725017941083 шляхом підписання відповідачкою анкети-заяви про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг в А-банку, за умовами якого\~ остання отримала кредит в розмірі 10000,00 грн. строком на 36 місяців, тобто до 29.08.2027, зі сплатою процентів у розмірі 85,00% річних та комісії в розмірі 0,00 грн. Кредитний договір підписаний [PERSON] за допомогою електронного підпису. АТ «А-Банк» свої зобов`язання за договором виконало в повному обсязі, а саме надали відповідачці кредит у розмірі, відповідно до умов договору.\~ Отримавши кредитні кошти, [PERSON] належним чином не виконує взяті на себе зобов`язання за укладеним кредитним договором, а тому станом на 29.05.2025 заборгованість відповідачки за кредитним договором становить 14725,49 грн. та складається з: 9637,74 грн. загальний залишок заборгованості за наданим кредитом, 4737,21 грн. заборгованість по процентам, 0,00 грн. заборгованість за комісією, 350,54 грн. загальний залишок заборгованості за пенею. Просили стягнути з [PERSON] на їх користь заборгованість за кредитним договором в сумі 14725,49 грн. та судовий збір в сумі 2422,40 грн. Представник позивача в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце судового розгляду повідомлений належним чином, в позовній заяві заначив, що не заперечує проти розгляду справи без участі представника та заочного розгляду справи. Відповідачка в судове засідання не з`явилася, про дату, час та місце судового розгляду повідомлена належним чином, причини неявки суду не повідомила, відзив та заперечень проти позову не надавала. Згідно ст. 280 ЦПК України у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин, не подав відзив і якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів. Враховуючи згоду позивача, суд вважає за можливе проводити розгляд справи у відсутність відповідача на підставі наявних у справі даних та доказів, відповідно до ч. 4 ст. 223 ЦПК України та ухвалення заочного рішення відповідно до ст. 280 ЦПК України. В зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає частковому задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що 30.08.2024, будучи клієнтом Банку, [PERSON] уклала з АТ «А-Банк» кредитний договір АВН0СТ155101725017941083 щодо надання останній кредиту в розмірі 10000 грн. Згідно анкети-заяви про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг в АТ «Акцент-Банк» від 25.05.2023 [PERSON] стала клієнтом позивача. У заяві про надання послуги «Швидка готівка» № АВН0СТ155101725017941083 від 30.08.2024 зазначено, що [PERSON] до укладання цієї угоди ознайомилася з актуальними Умовами та правилами надання банківських послуг АТ «Акцент-Банк», що розміщені за посиланням www.a-bank.com.ua/terms, та до укладання цієї угоди ознайомлена з інформацією, яка розміщується на веб-сайті та доступна за посиланням www.a-bank.com.ua, в повному об`ємі у відповідності до ч. 2\~ст. 12 Закону України «Про фінансові послуги та державне регулювання ринків фінансових послуг»; ця Заява разом з Умовами та правилами надання банківських послуг, Паспортом споживчого кредиту, Таблицею обчислення загальної вартості кредиту становлять Договір. Відповідно до п.п. 1-10 заяви тип кредиту\~строковий, сума кредиту становить 10000 грн, строк кредитування\~36 місяців з 30.08.2024 по 29.08.2027 включно, процентна ставка фіксована\~85% на рік, розмір щомісячного платежу становить 779.54 грн, загальна сума повернення кредиту\~28062.70 грн. Дана інформація також зазначена і в паспорті споживчого кредиту «Швидка готівка». Кредитний договір підписано [PERSON] за допомогою електронного підпису, використання якого погоджено сторонами в Анкеті-Заяві про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг в А-Банку. Згідно протоколу створення та перевірки кваліфікованого та удосконаленого електронного підпису [PERSON] підписала кредитний договір 30.08.2024 о 14:43:46. На підтвердження\~обставини надання\~кредитних коштів\~ [PERSON] \~позивачем надано\~копію меморіального\~ордеру № TR.39103465.41613.65455 від 30.08.2024. АТ «АКЦЕНТ-БАНК» обґрунтовувало свій позов у частині стягнення заборгованості за кредитом, процентами, що між сторонами був укладений кредитний договір, за умовами якого [PERSON] отримала кредитні кошти у розмірі, визначеному договором, на картковий рахунок, однак остання не виконує зобов`язання за цим договором, у зв`язку з чим виникла заборгованість. Позивач зазначає, що відповідачка не надає своєчасно банку грошові кошти для погашення заборгованості за кредитом та процентами, тобто не виконує зобов`язання за кредитним договором, що є порушенням законних прав та інтересів АТ «Акцент-Банк». Згідно наданого позивачем розрахунку заборгованості за договором АВН0СТ155101725017941083 від 30.08.2024, станом на 29.05.2025 має заборгованість в розмірі 14725,49 грн, яка складається з: 9637,74 грн - заборгованість за наданим кредитом, 4737,21 грн\~заборгованість за процентами, 350,54 грн. заборгованість за пенею. Відповідно до ч.ч. 1, 2\~ст. 202 ЦК України\~правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Правочини можуть бути односторонніми та дво - чи багатосторонніми (договори). За змістом ч.ч. 1, 2\~ст. 207 ЦК України\~правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах (у тому числі електронних), у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). Договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків (ч. 1\~ст. 626 ЦК України). В силу ч. 1\~ст. 628 ЦК України\~зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Згідно з ч. 1\~ст. 638 ЦК України\~договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Із положень ч. 1\~ст. 634 ЦК України\~слідує, що договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору. Із положень ч. 1\~ст. 634 ЦК України\~слідує, що договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору. Загальні правила щодо форми договору визначено\~ст. 639 ЦК України, згідно з якого договір може бути укладений у будь-якій формі, якщо вимоги щодо форми договору не встановлено законом; якщо сторони домовилися укласти договір у певній формі, він вважається укладеним з моменту надання йому цієї форми, навіть якщо законом ця форма для такого виду договорів не вимагалася; якщо сторони домовилися укласти договір за допомогою інформаційно телекомунікаційних систем, він вважається укладеним у письмовій формі; якщо сторони домовились укласти у письмовій формі договір, щодо якого законом не встановлено письмової форми, такий договір є укладеним з моменту його підписання сторонами; якщо сторони домовилися про нотаріальне посвідчення договору, щодо якого законом не вимагається нотаріального посвідчення, такий договір є укладеним з моменту його нотаріального посвідчення. Отже, будь-який вид договору, який укладається на підставі Цивільного або\~Господарського кодексів України, може мати електронну форму. Договір, укладений електронній формі, є таким, що укладений у письмовому вигляді (ст.ст.\~205, 207 ЦК України). Аналогічні висновки викладені у постановах Верховного Суду від 09 вересня 2020 року у справі №732/670/19, від 23 березня 2020року у справі №404/502/18, від 07 жовтня 2020 року №127/33824/19. Особливості укладання кредитного договору в електронному вигляді визначені Законом України «Про електронну комерцію» (далі - Закон). Відповідно до п. 6 ч. 1\~ст. 3 Закону\~України «Про »електронний підпис одноразовим ідентифікатором дані в електронній формі у вигляді алфавітно-цифрової послідовності, що додаються до інших електронних даних особою, яка прийняла пропозицію (оферту) укласти електронний договір, та надсилаються іншій стороні цього договору. Отже, електронний підпис призначений для ідентифікації особи, яка підписує електронний документ, який накладається за допомогою особистого ключа та перевіряється за допомогою відкритого ключа. Згідно з ч. 1\~ст. 1054 Цивільного кодексу України\~за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. В силу ч.1\~ст. 1048 цього ж Кодексу\~позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Статтею 525 Цивільного кодексу України\~визначено, що одностороння відмова від виконання зобов`язань не допускається. Відповідно до\~ст. 81 ЦПК України\~кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях. Надані позивачем докази суд визнає належними і допустимими, оскільки ці докази містять у собі інформацію щодо предмета позовних вимог, вони логічно пов`язані з тими обставинами, які підтверджують наявність підстав для стягнення з відповідача заборгованості. Враховуючи те, що фактично отримані та використані кошти у добровільному порядку позичальником не повернуті, суд вважає, що наявні підстави для задоволення позовних вимог АТ «А-Банк» про стягнення заборгованості у розмірі 9637,74 грн. за тілом кредиту, 4737,21 грн. за процентами. Що стосується позовної вимоги про стягнення 350,54 грн. - суми заборгованості за пенею, то відповідно до п.18\~Прикінцевих та Перехідних положень ЦК України, у період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування у разі прострочення позичальником виконання грошового зобов`язання за договором, відповідно до якого позичальнику було надано кредит (позику) банком або іншим кредитодавцем (позикодавцем), позичальник звільняється від відповідальності, визначеної\~статтею 625 цього кодексу, а також від обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за таке прострочення. Установлено, що неустойка (штраф, пеня) та інші платежі, сплата яких передбачена відповідними договорами, нараховані включно з 24 лютого 2022 року за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) за такими договорами, підлягають списанню кредитодавцем (позикодавцем). Указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" № 64/2022 від 24 лютого 2022 року, затвердженим\~Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" № 2102-ІХ від 24 лютого 2022 року, в Україні введено воєнний стан з 05.00 год. 24 лютого 2022 року, який триває донині. Верховний Суд вже робив висновки щодо застосування пункту 18 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України до зобов`язань, які виникли на підставі окремих договорів. Зокрема, вказувалося, що на договір про надання поворотної фінансової допомоги (позики) розповсюджується дія пункту 18 Прикінцеві та перехідні положення ЦК України (постанова Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 06 вересня 2023 року в справі № 910/8349/22); на кредитний договір розповсюджується дія пункту 18 Прикінцеві та перехідні положення ЦК України (постанова Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 18 жовтня 2023 року в справі № 706/68/23). Тлумачення пункту 18 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України свідчить, що законодавець передбачив особливості у регулюванні наслідків прострочення виконання (невиконання, часткового виконання) певних грошових зобов`язань. Така особливість проявляється: 1) в періоді існування особливих правових наслідків. Таким є період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування; Позивачем не враховано вищевказаних\~перехідних положень ЦК України\~та здійснено розрахунок пені в розмірі 350,54 грн. станом на 29.05.2025 (під час дії в Україні воєнного стану). З огляду на вказані норми, позичальник (відповідач) звільняється від обов`язку сплати неустойки (пені) та інших платежів у період дії в Україні воєнного стану, тому позовні вимоги в частині стягнення пені в сумі 350,54 грн до задоволення не підлягають. Виходячи з викладеного, з відповідача на користь АТ «А-Банк» підлягає стягненню заборгованість за кредитним договором від 30.08.2024 №АВН0СТ155101725017941083 в загальній сумі 14374,95 грн. Щодо стягнення процесуальних витрат по справі. Відповідно до положень ч. 1, п.п. 1, 4 ч. 3 ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: на професійну правничу допомогу; пов`язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду. Відповідно до положень ст.141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: 1) у разі задоволення позову - на відповідача; 2) у разі відмови в позові - на позивача; 3) у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Позивач поніс судові витрати, що складаються з 2422,40 грн. сплаченого судового збору. Так як позов АТ «А-Банк» задоволено частково, то суд вважає за необхідне стягнути з відповідачки на користь позивача на відшкодування витрат по сплаті судового збору 2364,73 грн., виходячи з розрахунку: 14374,95 грн. (розмір задоволених позовних вимог) х 2422,40 грн. (сума сплаченого судового збору) /14725,49 грн. (розмір заявлених позовних вимог).

Outcome: partial