Jurisdiction: civil
Date: 2025-08-17 00:00:00

16\~травня 2025\~року представник\~позивача Барчишена\~Г.В.\~(діє\~на підставі\~Довіреності №53\~від 24.02.2025р.)\~звернулася до\~суду з\~позовом про\~стягнення заборгованості\~за централізоване\~водопостачання і\~водовідведення,\~в якому\~просить суд\~стягнути солідарно\~з відповідачів\~ [PERSON] ,\~ [PERSON] на користь Комунального підприємства «Водоканал» суму заборгованості за централізоване\~водопостачання і\~водовідведення за період з 01.04.2021 року по 31.03.2025 року в розмірі 28 833,45 гривень та судові витрати. Судом в порядку ч. 6 ст. 187 ЦПК України направлялись запити щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) фізичних осіб - відповідачів у справі. 28 травня 2025 року до суду надійшла інформація від Департаменту адміністративних послуг ЗМР про зареєстроване місце проживання (перебування) відповідачів у справі. Ухвалою Дніпровського районного суду м. Запоріжжя від 29.05.2025 року відкрито провадження по справі та призначено до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін, призначено судове засідання для розгляду справи по суті. 18.08.2025 року до суду від відповідачки [PERSON] надійшла заява про долучення доказів до матеріалів справи, а саме: копії паспорт та РНОКПП [PERSON] , фото лічильника від 22.07.2025 року та від 18.08.2025 року та свідоцтво про смерть [PERSON] . В судове засідання представник позивача не з`явився, 13.06.2025 року подав заяву, сформовану в системі «Електронний суд», про розгляд справи без участі представника позивача, позовні вимоги підтримав в повному обсязі, проти винесення заочного рішення не заперечує. Відповідачі в судове засідання не з`явилися, про час та місце розгляду справи судом неодноразово повідомлені у встановленому законом порядку шляхом направлення повісток про виклик до суду на адресу реєстрації місця проживання, про що свідчать конверти, які повернулися на адресу суду з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою». Причини неявки суду не відомі. Клопотань про відкладення судового засідання до суду не надходило. Частиною 2 статті 247\~ЦПК України передбачено, що у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Розглянувши матеріали справи, оцінивши надані докази у їх сукупності, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню виходячи з наступного. Відповідно до інформації, наданої Департаментом адміністративних послуг Запорізької міської ради щодо реєстрації місця проживання фізичної особи за адресою: [ADDRESS] , зареєстрована [PERSON] з 25.09.1985 року по теперішній час. Відповідачем [PERSON] 18.08.2025 року надано до суду копію свідоцтва про смерть [PERSON] , [INFO] , Серії [NUMBER] від 04.04.2020 року, з якого вбачається, що [PERSON] помер [INFO] . Відповідно до статей 46, 47ЦПК\~України здатність мати цивільні процесуальні права та обов`язки сторони, третьої особи, заявника, заінтересованої особи (цивільна процесуальна правоздатність) мають усі фізичні і юридичні особи. Здатність особисто здійснювати цивільні процесуальні права та виконувати свої обов`язки в суді (цивільна процесуальна дієздатність) мають фізичні особи, які досягли повноліття, а також юридичні особи. Відповідно до статті 25\~ЦК України здатність мати цивільні права та обов`язки (цивільну правоздатність) мають усі фізичні особи. Цивільна правоздатність фізичної особи виникає у момент її народження. У випадках, встановлених законом, охороняються інтереси зачатої, але ще не народженої дитини. У випадках, встановлених законом, здатність мати окремі цивільні права та обов`язки може пов`язуватися з досягненням фізичною особою відповідного віку. Цивільна правоздатність фізичної особи припиняється у момент її смерті. Згідно ст.55ЦПК\~України в разі смерті фізичної особи, припинення юридичної особи, заміни кредитора чи боржника у зобов`язанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідної сторони або третьої особи на будь-якій стадії судового процесу. Процесуальне правонаступництво - це заміна сторони або третьої особи (правопопередника) іншою особою (правонаступником) у зв`язку з вибуттям із процесу суб`єкта спірного або встановленого рішенням суду правовідношення, за якої до правонаступника переходять усі процесуальні права та обов`язки правопопередника і він продовжує в цивільному судочинстві участь за останнього. Процесуальне правонаступництво можливе виключно в разі, коли відповідач на момент відкриття провадження мав цивільну процесуальну дієздатність, однак помер після відкриття провадження у цивільній справі. Цивільний процесуальний кодекс України (ред. з 15.12.2017) не містить норм, які б передбачали можливість здійснення провадження у справах щодо осіб, які померли до відкриття провадження у справі. У позовному провадженні процесуальне правонаступництво відбувається в тих випадках, коли права або обов`язки одного із суб`єктів спірного матеріального правовідношення в силу тих або інших причин переходять до іншої особи, яка не брала участі у цьому процесі. Отже, процесуальне правонаступництво тісно пов`язане з матеріальним, оскільки процесуальне правонаступництво передбачає перехід суб`єктивного права або обов`язку від однієї особи до іншої в матеріальному праві. При цьому, незалежно від підстав матеріального правонаступництва, процесуальне правонаступництво допускається лише після того, як відбудеться заміна в матеріальному правовідношенні. Об`єднана палата Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду у постанові від 20 червня 2019 року у справі № 185/998/16-ц (провадження № 61-33766сво18) зробила висновок, що на момент звернення із позовом до суду відповідач у справі повинен мати цивільну процесуальну правосуб`єктність. В іншому разі провадження у справі не може бути відкрито, а відкрите підлягає закриттю, оскільки справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства (пункт 1 частини першої статті 255 чинного ЦПК України, пункт 1 частини першої статті 205 ЦПК України 2004 року). Встановлено, що позивачем заявлено позовні вимоги, зокрема, до [PERSON] , який помер раніше дати відкриття провадження у справі та раніше періоду, за який просить стягнути заборгованість позивач. За таких обставин, провадження у справі в частині стягнення заборгованості з [PERSON] підлягає закриттю, оскільки справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства. За розрахунком позивача за період з 01.04.2021 року по 31.03.2025 року включно за адресою [ADDRESS] , надавались послуги з централізованого водопостачання та водовідведення, які не оплачувались взагалі, внаслідок чого утворилась заборгованість в сумі 28\~833,45 гривень. При вирішенні спору суд виходить з наступного. Статтею 1 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» № 2189 від 09.11.2017 рокувизначено, що індивідуальний споживач - фізична або юридична особа, яка є власником (співвласником) нерухомого майна, або за згодою власника інша особа, яка користується об`єктом нерухомого майна і отримує житлово-комунальну послугу для власних потреб та з якою або від імені якої укладено відповідний договір про надання житлово-комунальної послуги. Відповідно до ст. 7 ч. 2 Закону України № 2189, споживач зобов`язаний оплачувати надані житлово-комунальні послуги за цінами/тарифами, встановленими відповідно до законодавства, у строки, встановлені відповідними договорами. Споживач здійснює оплату за спожиті житлово-комунальні послуги щомісяця, якщо інший порядок та строки не визначені відповідним договором. Споживач не звільняється від оплати житлово-комунальних послуг, отриманих ним до укладення відповідного договору, відповідно до положення ст. 9 ч. 1 Закону України № 2189. Як передбачено п. 18, 20 «Правил надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення та типового договору про надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення», затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 27.07.2005 року № 630, розрахунковим періодом для оплати послуг є календарний місяць. Плата за послуги вноситься не пізніше 20 числа місяця, що настає за розрахунковим, якщо договором не встановлено інший строк. Плата за надані послуги вноситься споживачем відповідно до показань засобів обліку води і теплової енергії або затверджених нормативів (норм) споживання на підставі платіжного документа (розрахункової книжки, платіжної квитанції тощо) або відповідно до умов договору на встановлення засобів обліку. Статтею 509\~Цивільного кодексу\~України встановлено, що зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від вчинення певної дії (негативне зобов`язання), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Відповідно дочастини 1 статті 526 Цивільного кодексу\~України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Згідно з частиною 1статті 610\~Цивільного кодексу\~України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом, за ст. 612 ч. 1 ЦК України. Згідно ст.\~68\~ЖК України наймач зобов`язаний своєчасно вносити квартирну плату та плату за комунальні послуги. За ст. 64 ЖК України члени сім`ї наймача, які проживають разом з ним, користуються нарівні з наймачем усіма правами і несуть усі обов`язки, що випливають з договору найму жилого приміщення. Повнолітні члени сім`ї несуть солідарну з наймачем майнову відповідальність за зобов`язаннями, що випливають із зазначеного договору. Як вказував Верховний Суд України в постанові по справі № 6-59цс13 від 30.10.2013 року, відсутність договору на надання житлово-комунальних послуг сама по собі не може бути підставою для звільнення споживача від оплати послуг у повному обсязі. Надані 18.08.2025 року через канцелярію суду фотознімки лічильника, зроблені позивачем згідно напису на фото 22.07.2025 та 18.08.2025 року суд до уваги не приймає, оскільки вони не стосуються спірного періоду, за який у відповідача виникла заборгованість. Враховуючи вищевикладене, а також те, що відповідач [PERSON] до початку періоду, за який виникла заборгованість перед позивачем, суд дійшов висновку, що позовні вимоги обґрунтовані, підтверджені наданими доказами, відповідач не спростувала правильності нарахування суми заборгованості, у зв`язку з чим з [PERSON] підлягає стягненню заборгованість за період з 01.04.2021 року по 31.03.2025 року в розмірі 28\~833,45 гривень, при цьому провадження у справі в частині стягнення з [PERSON] на користь КП «Водоканал» заборгованості за спожиту воду і послуги водовідведення підлягає закриттю. Також, відповідно до ст. 141 ЦПК України, з відповідача [PERSON] підлягає стягненню судовий збір. На підставі викладеного,

Outcome: approved