Jurisdiction: civil
Date: 2025-08-20 00:00:00

[PERSON] , через представника адвоката Гордєєвої А.М., звернувся до суду з позовом до Берестинської міської ради Харківської області про визначення йому додаткового строк у три місяця з моменту набрання судовим рішенням законної сили для подання заяви про прийняття спадщини, після смерті [PERSON] , померлого [INFO] . В обґрунтування позовних вимог в позовній заяві представник позивача [PERSON] адвокат Гордєєва А.М. зазначила, що [PERSON] народився [INFO] , його батьками є [PERSON] та [PERSON] . Батько позивача - [PERSON] помер [INFO] . Мати позивача - [PERSON] померла [INFO] . Після смерті батьків позивач є єдиним спадкоємцем, інших спадкоємців не має. 17 липня 2025 року позивач звернувся до приватного нотаріуса Красноградського районного нотаріального округу Харківської області Мошкової Н.О. із заявою та відповідними документами про прийняття спадщини за законом після смерті матері на належну їй на праві власності квартиру за адресою: [ADDRESS] . Але на прийомі у нотаріуса при дослідженні документів позивача було з`ясовано, що його померлій матері належить тільки частина квартири за адресою: [ADDRESS] . Іншими власники квартири за адресою: [ADDRESS] є бабуся позивача - [PERSON] , батько позивача - [PERSON] та позивач по справі [PERSON] . Бабуся позивача [PERSON] померла [INFO] . Правовстановлюючі документи на квартиру позивач побачив перший раз коли розпочав збирати документи, щоб оформити спадщину після смерті матері. Оскільки його батько та бабуся давно померли він вважав, що їх спадщину у вигляді часток на квартиру прийняла та оформила його матір [PERSON] . Крім того позивач по справі виявив для себе, що його батьки розірвали шлюб 13.03.2009 року, що підтверджується свідоцтвами про розірвання шлюбу, які він знайшов поміж інших документів після смерті матері. На прийомі нотаріус надала [PERSON] роз`яснення, що йому треба подавати заяви про прийняття спадщини не тільки після смерті матері, але і після смерті батька та бабусі, оскільки після їх смерті спадщину ніхто не оформив, але постановою від 17.07.2025 року приватний нотаріус відмовив [PERSON] у відкритті спадкової справи після смерті [INFO] батька [PERSON] , з тих підстав, що ним не подано заяву про прийняття спадщини в шестимісячний строк. При цьому позивач вважав, що його матір прийняли спадщину після смерті [PERSON] , як його дружина, яка разом із ним проживала, оскільки ніколи не знав, що його батьки розірвали шлюб 13.03.2009 року та те, що батько на момент смерті [INFO] не був зареєстрований з ними за однією адресою в квартирі, яка їм належить на праві спільної часткової власності, так як він разом з батьками проживав в одній квартирі, батьки вели себе, як подружня пара, чому від нього його батьками були приховані вказані факти йому не відомо. Отже вказаний строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті батька позивачем був пропущений з поважних причин, оскільки він не знав, що спадщину після смерті повинен був оформити саме він, а не його мати як дружина [PERSON] . При цьому просить суд врахувати той факт, що позивач спадщину після смерті батька фактично прийняв, оскільки проживав з ним за однією адресою: [ADDRESS] , так як іншого місця проживання батько не мав. Як тільки позивачу 17.07.2025 року стало відомо про те, що йому треба оформляти спадщину не тільки після смерті матері, а після смерті бабусі і батька, так як він залишився єдиним спадкоємцем, який прийняв спадщину після їх смерті, [PERSON] відразу почав вчиняти дії із зверненням до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті батька [PERSON] . Представник позивача [PERSON] адвокат Гордєєва А.М. разом з позовною заявою подала клопотання про розгляд справи за відсутності сторони позивача, позовні вимоги підтримує в повному обсязі на задоволенні позову наполягає. Від відповідача Берестинської міської ради Харківської області 07.08.2025 року до суду надійшла заява в якій просить розглянути справу без представника відповідача та не заперечують проти задоволення позовної заяви. Згідно ч. 4 ст. 200 ЦПК України ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі визнання позову проводиться в порядку, встановленому статтями 206, 207 цього Кодексу. Відповідно до ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Враховуючи те, що учасники справи належним чином повідомлені про день та час розгляду справи, від них надійшли заяви про розгляд справи без їх участі, суд вважає за можливе відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України розглянути справу у відсутності учасників справи на підставі наявних у справі доказів, не здійснюючи фіксування судового процесу. Дослідивши матеріали справи, суд встановив наступні факти і відповідні їм правовідносини. Приписами ст. ст.12,81 ЦПК України встановлено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Судовим розглядом встановлено, що [PERSON] народився [INFO] , його батьками є [PERSON] та [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про народження № [NUMBER] . Батько позивача - [PERSON] помер [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серія [NUMBER] . Мати позивача - [PERSON] померла [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серія [NUMBER] . Після смерті батьків позивач є єдиним спадкоємцем, інших спадкоємців не має. 17 липня 2025 року позивач звернувся до приватного нотаріуса Красноградського районного нотаріального округу Харківської області Мошкової Н.О. із заявою та відповідними документами про прийняття спадщини за законом після смерті матері на належну їй на праві власності квартиру за адресою: [ADDRESS] . Але на прийомі у нотаріуса при дослідженні документів позивача було з`ясовано, що його померлій матері належить тільки частина квартири за адресою: [ADDRESS] . Іншими власники квартири за адресою: [ADDRESS] є бабуся позивача - [PERSON] , батько позивача - [PERSON] та позивач по справі [PERSON] . Відповідно до Свідоцтва про право власності на житло від 19.04.2000 року та Витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно квартира за адресою: [ADDRESS] (стара назва адреси: [ADDRESS] ) належить на праві власності: - \~ \~ \~ \~на частину [PERSON] ; - \~ \~ \~ \~на частину [PERSON] ; - \~ \~ \~ \~на частину [PERSON] ; - \~ \~ \~ \~на частину [PERSON] . Бабуся позивача [PERSON] померла [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про смерть [NUMBER] . На прийомі нотаріус надала [PERSON] роз`яснення, що йому треба подавати заяви про прийняття спадщини не тільки після смерті матері, але і після смерті батька та бабусі, оскільки після їх смерті спадщину ніхто не оформив, але постановою від 17.07.2025 року приватний нотаріус відмовив [PERSON] у відкритті спадкової справи після смерті [INFO] батька [PERSON] , з тих підстав, що ним не подано заяву про прийняття спадщини в шестимісячний строк. Тобто підставою відмови у вчиненні нотаріальної дії стало те, що на час відкриття спадщини спадкоємець із спадкодавцем проживали окремо, спадкоємиць з заявою про прийняття спадщини не звернувся у шість місяців, який встановлений чинним законодавством для подачі заяви про прийняття спадщини. Також в постанові про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 17.07.2025 року приватний нотаріус вказав, що в процесі розгляду заяви, нотаріусом, виявлено, що за даними Спадкового реєстру спадкову справу після смерті [PERSON] , померлого [INFO] , не заведено. Згідно довідки, виданої Берестинською міською радою Харківської області від 15.07.2025 року №672 спадкодавець був зареєстрований і проживав за адресою: [ADDRESS] , з 1991 року по 25.01.2008 року. З 2008 року по день смерті дані щодо реєстрації місця проживання [PERSON] відсутні. Приписами ч. 1, 2 ст. 1220 ЦК України встановлено, що спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу). Ч. 1 ст. 1268 ЦК України встановлено, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Відповідно до ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно ч. 3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, що пропустив строк для прийняття спадщини із поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом вищезазначеної статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є ті, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Відповідно до ст.1272 ЦК України, визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30.05.2008, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Отже, правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Відповідно до змісту ст. 1272 ЦК України позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається: 1) у разі відсутності письмової згоди всіх спадкоємців, які прийняли спадщину, на подання спадкоємцем, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори; 2) у разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори та відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину та могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви. Відповідно до норм ч. 5 ст. 1268 ЦК України незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини та згідно із ч. 3ст. 1296 ЦК України, відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину. Статтею 1297 ЦК України встановлено обов`язок спадкоємця звернутися за свідоцтвом про право на спадщину на нерухоме майно. Проте нормами цієї статті, так само як й іншими нормами цивільного права, не визначено правових наслідків недотримання такого обов`язку у виді втрати права на спадщину. Судом встановлено, що [PERSON] пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини після смерті батька, оскільки вважав, що його матір прийняли спадщину після смерті [PERSON] , як його дружина, яка разом із ним проживала, оскільки ніколи не знав, що його батьки розірвали шлюб 13.03.2009 року та те, що батько на момент смерті [INFO] не був зареєстрований з ними за однією адресою в квартирі, яка їм належить на праві спільної часткової власності, так як він разом з батьками проживав в одній квартирі, батьки вели себе, як подружня пара, чому від нього його батьками були приховані вказані факти йому не відомо. Крім того суд враховує, тещо як тільки позивачу 17.07.2025 року стало відомо про те, що йому треба оформляти спадщину не тільки після смерті матері, а після смерті бабусі і батька, так як він залишився єдиним спадкоємцем, який прийняв спадщину після їх смерті, [PERSON] відразу розпочав процедуру оформлення спадщини в тому числі і після смерті батька. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в силу положень ст. 81 ЦПК України докази в їх сукупності, суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцем поважними, задовольнити даний позов та визначити позивачу, додатковий строк у три місяця з моменту набрання судовим рішенням законної сили для подання заяви про прийняття спадщини, після смерті [PERSON] , померлого [INFO] . На підставі рішення суду про визначення додаткового строку для прийняття спадщини спадкоємець повинен у визначений судом строк звернутися до нотаріуса та подати відповідну заяву, після чого він буде вважатися таким, що прийняв спадщину. В позовній заяві позивач, у разі задоволення його позовних вимог, не наполягав на стягненні з відповідача на користь позивача понесених судових витрат по справі. Відповідно до ст. 13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. При таких обставинах суд вважає необхідним при вирішенні питання про розподіл судових витрат по справі, не застосовувати приписи ст. 141 ЦПК України, якими передбачено відшкодування в повному обсязі відповідачем позивачу понесених ним судових витрат. На підставі викладеного та

Outcome: approved