Jurisdiction: civil
Date: 2025-08-05 00:00:00

І. Короткий зміст заяви [PERSON] (далі Заявник) звернулась в суд із заявою, у якій просила встановити факт родинних відносин, а саме те, що [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] та [PERSON] , [INFO] , який помер [INFO] є батьками [PERSON] , [INFO] , який помер [INFO] . Заява мотивована таким. Заявниця перебувала в шлюбі з [PERSON] , який проходив військову службу в складі в/ч [NUMBER] на посаді помічника начальника протиповітряної оборони та загинув [INFO] під час виконання обов`язків військової служби в районі н.п. Іванівка Синельниківського району Дніпропетровської області. Заявниця звернулась до [INFO] із заявою про отримання одноразової грошової допомоги відповідно до Закону України «Про соціальний і правовий статус військовослужбовців та членів їх сімей» у зв`язку із загибеллю її чоловіка [PERSON] , однак їй роз`яснено, що окрім неї та її спільного із загиблим сина право на грошову допомогу мають ще батьки чоловіка [PERSON] , оскільки в реєстрах відсутні відомості про смерть останніх, тому їй варто звернутись із заявою про встановлення факту родинних відносин між загиблим чоловіком та його батьками через розбіжності в написаннях їх прізвищ, які містяться у свідоцтвах про смерть. Зокрема, відповідно до свідоцтва про народження [PERSON] , його батьками є [PERSON] та [PERSON] . Відповідно до свідоцтва про народження батька чоловіка заявниці [PERSON] , його анкетні дані зазначені як [PERSON] . 10.11.1969 між батьками покійного чоловіка Заявниці, а саме між [PERSON] та [PERSON] зареєстровано шлюб. Внаслідок укладення шлюбу мати чоловіка заявниці іменувалась прізвищем [PERSON] , після цього шлюб між ним не розривався і матір не змінювала прізвище на [PERSON] . При цьому, згідно зі свідоцтвом про смерть батька [PERSON] , [PERSON] прізвище останнього зазначено як Кроллау, а у свідоцтві про смерть матері її дані зазначені як [PERSON] , що є описками. Саме такі розбіжності є перешкодою для отримання Заявницею одноразової грошової допомоги, передбаченої Законом України «Про соціальний і правовий статус військовослужбовців та членів їх сімей», а метою встановлення факту є реалізація права на отримання такої допомоги. В інший, окрім як в судовий спосіб усунути такі розбіжності неможливо, у зв`язку з чим Заявниця звернулась до суду. ІІ. Рух заяви 16.07.2025 заява надійшла до суду. 17.07.2025 відкрито провадження у справі за правилами окремого провадження. Судове засідання призначено на 06.08.2025. ІІІ. Позиції сторін Заявниця у судове засідання не з`явилась. Подала до суду заяву про розгляд справи без її участі, заяву підтримує у повному обсязі та просить її задовольнити. Представник Міністерства оборони у судове засідання не з`явився, однак подав до суду письмові пояснення, які просив врахувати. Пояснення зводяться до того, що на переконання представника МО України усунути розбіжності в документах можливо в позасудовому порядку у відповідності до Правил внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання, затверджених наказом МЮ від 12.01.2011 № 96/5. Крім цього, представник МО України наголошує, що встановлення факту, який просить Заявниця не має безспірного характеру, оскільки може вплинути на права та обов`язки осіб, які не були залученні до участі у справі (кого саме представник не зазначає), тому є підстави вважати про існування в цьому випадку спору про право, а відтак заяву слід залишити без розгляду. Представник [INFO] у судове засідання не з`явився. Про дату, час і місце судового засідання повідомлений вчасно та належним чином, причин неявки не повідомив, у встановлений судом в ухвалі про відкриття провадження строк не подав до суду пояснень щодо поданої заяви. IV. Встановлені обставини та застосовані норми права Згідно з ч. 1 ст.\~293 ЦПК України, окреме провадження - це вид непозовного в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав. Відповідно до ч. 6\~ст.\~294 ЦПК України, якщо під час розгляду справи у порядку окремого провадження виникає спір про право, який вирішується в порядку позовного провадження, суд залишає заяву без розгляду і роз`яснює заінтересованим особам, що вони мають право подати позов на загальних підставах. Відповідно до частини\~другої\~статті\~315 ЦПК України\~у судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення. Суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо із заяви про встановлення факту, що має юридичне значення, вбачається спір про право, а якщо спір про право буде виявлений під час розгляду справи, - залишає заяву без розгляду (ч. 4\~ст.\~315 ЦПК України). Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 351 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами. Відповідно до п. 7 постанови Пленуму ВСУ від 31.03.1995 № 5 «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину, для оформлення права на пенсію в зв`язку із втратою годувальника. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (ч. 4\~ст. 263 ЦПК України). Як зазначено у постанові КЦС ВС від 30.03.2022 у справі № 402/695/20, якщо під час розгляду справи у порядку окремого провадження з`ясується, що має місце спір про право, суд залишає заяву без розгляду та роз`яснює заявникові, що він має право звернутися до суду з позовом на загальних підставах. Таким чином, визначальною обставиною під час розгляду заяви про встановлення певних фактів у порядку окремого провадження є те, що встановлення такого факту не пов`язане з наступним вирішенням спору про право цивільне. Під спором про право необхідно розуміти певний стан суб`єктивного права; спір є суть суперечності, конфлікт, протиборство сторін, спір поділяється на матеріальний і процесуальний. Таким чином, під час розгляду справ у порядку окремого провадження виключається існування спору про право, який пов`язаний з порушенням, оспорюванням або невизнанням, а також недоведенням наявності суб`єктивного права за умов, що є певні особи, які перешкоджають у реалізації такого права. У порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, зокрема, якщо згідно із законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав осіб; встановлення факту не пов`язується із наступним вирішенням спору про право. У постанові Великої Палати Верховного Суду від 10.04.2019 у справі № 320/948/18 (провадження № 14-567цс18) зроблено висновок, що\~ у порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, за наявності певних умов. А саме, якщо: згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право. Чинне цивільне процесуальне законодавство відносить до юрисдикції суду справи про встановлення фактів, від яких залежить виникнення, зміна або припинення суб`єктивних прав громадян. Проте не завжди той чи інший факт, що має юридичне значення, може бути підтверджений відповідним документом через його втрату, знищення архівів тощо. Тому закон у певних випадках передбачає судовий порядок встановлення таких фактів. Справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення, належать до юрисдикції суду за таких умов: - факти, що підлягають встановленню, повинні мати юридичне значення, тобто від них мають залежати виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян. Для визначення юридичного характеру факту потрібно з`ясувати мету встановлення; - встановлення факту не пов`язується з подальшим вирішенням спору про право. Якщо під час розгляду справи про встановлення факту заінтересованими особами буде заявлений спір про право або суд сам дійде висновку, що у цій справі встановлення факту пов`язане з необхідністю вирішення в судовому порядку спору про право, суд залишає заяву без розгляду і роз`яснює цим особам, що вони вправі подати позов на загальних підставах; - заявник не має іншої можливості одержати чи відновити документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення. Для цього заявник разом із заявою про встановлення факту подає докази на підтвердження того, що до її пред`явлення він звертався до відповідних організацій за одержанням документа, який посвідчував би такий факт, але йому в цьому було відмовлено із зазначенням причин відмови (відсутність архіву, відсутність запису в актах цивільного стану тощо); - чинним законодавством не передбачено іншого позасудового порядку встановлення юридичних фактів. Судом встановлено таке. [PERSON] народилась [INFO] в с. Шпилі Іванківського району Київської області, що підтверджується копією відновленого свідоцтва про народження серії [NUMBER] від 23.01.1964 (а.с. 15) [PERSON] народився [INFO] в с. Білий Берег Іванківського району Київської області, що підтверджується копією повторного свідоцтва про народження серії [NUMBER] від 04.07.1970 (а.с. 16) Згідно з витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію народження відповідно до ст.ст. 126, 133, 135 СК України, отриманого на ім`я [PERSON] , останній зареєстрував шлюб із [PERSON] , внаслідок укладення якого остання іменувалась прізвищем [PERSON] (а.с. 17) [PERSON] народився [INFO] в смт. Іванків Іванківського району Київської області. Його батьками є [PERSON] та [PERSON] , що підтверджується копією повторного свідоцтва про народження серії [NUMBER] від 06.06.1990 (а.с. 10) Аналогічна інформація міститься у витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію народження відповідно до ст.ст. 126, 133, 135 СК України, отриманого на ім`я [PERSON] (а.с. 11) 24.10.1992 між [PERSON] та [PERSON] зареєстровано шлюб, внаслідок реєстрації якого [PERSON] іменувалась прізвищем [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про укладення шлюбу серії [NUMBER] від 25.08.1993 (а.с. 7) 09.06.2000 [PERSON] , який проживає в [ADDRESS] подарував [PERSON] , який проживає там же, подарував житловий будинок [ADDRESS] (а.с. 23) Згідно з паспортом громадянина України серії [NUMBER] від 25.03.1996, РНОКПП [NUMBER] та лікарським свідоцтвом про смерть № 128, прізвище [PERSON] , який народився [INFO] зазначено як « [PERSON] » (а.с. 19-21), а у посвідченні учасника ліквідації аварії на Чорнобильській АЕС у 1986 році (категорія 2) серії [NUMBER] від 01.04.1993 прізвище зазначено як « [PERSON] » (а.с. 22), при цьому фотографії осіб, які відображені у паспорті (а.с. 20) та в посвідченні (а.с. 22) є ідентичними, за результатами порівняння яких між собою суд приходить до висновку, що на них відображена одні і таж особа. [PERSON] , померла [INFO] в смт. Іванків Іванківського району Київської області, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 15.10.2013 (а.с. 26) Аналогічні відомості щодо померлої особи та місця її смерті узгоджуються з копією лікарського свідоцтва про смерть № 92 від 11.10.2013. У цьому свідоцтві зазначено, що [PERSON] народилась [INFO] , проживала та померла за адресою: [ADDRESS] . (а.с. 27) [PERSON] , [INFO] помер [INFO] в смт. Іванків Іванківського району Київської області, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] (а.с. 18) Аналогічні відомості щодо померлої особи, дати її народження та місця її смерті узгоджуються з копією лікарського свідоцтва про смерть № 128 від 21.08.2020. У цьому свідоцтві зазначено, що померлий проживав за адресою: [ADDRESS] . (а.с. 19) [PERSON] , [INFO] помер [INFO] в с. Іванівка Синельниківського району Дніпропетровської області, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 22.05.2025 (а.с. 12) Відповідно до відомостей зі сповіщення сім`ї № 57 від 16.05.2025, адресованого Заявниці та довідки про причину смерті (до форми № 106/о № 20250504080000465), [PERSON] перебував на посаді помічника начальника протиповітряної оборони військової частини [NUMBER] , 18.04.2022 призваний на військову службу по мобілізації [INFO] , загинув [INFO] під час виконання бойового завдання в районі н.п. Іванівка Синельниківського району Дніпропетровської області, внаслідок вибухової травми (а.с. 13-14). Дослідивши надані Заявницею документи в сукупності, суд приходить до висновку про доведеність факту, який просить Заявниця. Зокрема, як вбачається з документів [PERSON] , а саме паспорту громадянина України, РНОКПП та посвідчення учасника ліквідації аварії на Чорнобильській АЕС у 1986 році (категорія 2), його прізвище зазначені як [PERSON] та [PERSON] лау, при цьому фотографія особи є ідентичною. Поряд з цим, як вбачається з договору дарування будинку, [PERSON] подарував [PERSON] будинок, в якому вони разом проживали. Також є ідентичними відомості щодо дати народження, смерті та місця проживання відносно [PERSON] та [PERSON] у паспорті громадянина України, свідоцтві про смерть та лікарському свідоцтві про смерть. При цьому, прізвища [PERSON] та [PERSON] є співзвучними. Тому, суд приходить до висновку, що [PERSON] та [PERSON] є однією і тією ж особою, відповідно він є батьком [PERSON] , який помер [INFO] . Щодо родинних зв`язків [PERSON] та [PERSON] як матері та сина то суд зазначає, що [PERSON] , після реєстрації шлюбу 24.10.1992 з [PERSON] іменувалась прізвищем [PERSON] , при цьому шлюб не розривала і дівоче прізвище [PERSON] не повертала (не змінювала), у зв`язку з чим зазначення її прізвища у свідоцтві про смерть могла бути опискою. Тому, суд приходить до висновку про те, що факт, який просила встановити Заявниця є доведеним, при цьому Заінтересовані особи не заперечували того, що Заявниця не довела поданими документами факту, який вона просить встановити. Стосовно доводів представника МО України, то суд такі доводи відхиляє з таких підстав. У поясненнях представник МО України зазначав, що усунути розбіжності в документах можливо в позасудовому порядку у відповідності до Правил внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання, затверджених наказом МЮ від 12.01.2011 № 96/5. Відповідно до п. 1.1 цих Правил (на який посилався представник МО України) внесення змін до актових записів цивільного стану, які складено органами державної реєстрації актів цивільного стану України, проводиться відділами державної реєстрації актів цивільного стану міжрегіонального управління Міністерства юстиції України (далі - відділи державної реєстрації актів цивільного стану) у випадках, передбачених чинним законодавством. Разом з цим, представник МО України не врахував, що відповідно до п. 2.5 цих Правил, заява про внесення змін до актового запису цивільного стану подається: особою, щодо якої складено актовий запис; одним із батьків неповнолітнього (малолітнього); піклувальником неповнолітнього та опікуном малолітнього; опікуном недієздатної особи; спадкоємцем померлого; представником органу опіки та піклування під час здійснення повноважень з опіки та піклування стосовно особи, яка має право на подання такої заяви. Оскільки судом встановлено, що батьки [PERSON] , а саме [PERSON] та [PERSON] померли, а Заявниця до ухвалення рішення в цій справі а також до встановлення факту її спільного проживання більш як 5 років з [PERSON] та [PERSON] не може вважатись їх спадкоємцем (як спадкоємець 4 черги відповідно до ст. 1264 ЦК України), то внесення змін в актові записи в позасудовому порядку є неможливим. Доводи представника МО України про можливий спір про право суд також відхиляє, оскільки метою встановлення факту, який просить Заявниця не несе юридичних наслідків щодо вирішення прав та обов`язків сторонніх осіб, а лише підтверджує родинні стосунки між [PERSON] як сина [PERSON] та [PERSON] . Доводи про незалучення до участі у справі інших Заінтересованих осіб є необґрунтованими , оскільки представник МО України не зазначив осіб, яких слід додатково залучити до участі у справі. При цьому, ЦПК України не визначено осіб, які є заінтересованими у справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення, які суд розглядає в порядку окремого провадження. Коло заінтересованих осіб визначається залежно від мети встановлення фактів, взаємовідносин таких осіб із заявником у зв`язку з фактами, які підлягають встановленню і які можуть вплинути на їхні права та обов`язки. Неправильне визначення такої особи заявником не є підставою для відмови в задоволенні заяви, оскільки заінтересовані особи повинні бути залучені\~до участі у справі також з ініціативи суду або можуть вступити у справу з власної ініціативи. Відповідний висновок викладено у постанові КЦС ВС від 05.02.2025 у справі № 183/4366/24. На підставі наведеного,

Outcome: approved