Jurisdiction: civil
Date: 2025-08-24 00:00:00

Стислий виклад позиції заявника. [PERSON] звернулась до суду із заявою в якій просить визнати такою, що паплюжить честь та гідність [PERSON] та також, що є недостовірною висловлювання, які містяться в телеграм-каналі «Митний інсайдер» та на сайті 368.media: «Колишню начальницю митного поста «Білгород-Дністровський» Одеської митниці Оксану Чернявську викрили у незаконному збагачені на десятки мільйонів гривень» « [PERSON] , за даними слідства, системно приховувала джерела власних доходів із метою уникнення фінансового моніторингу з боку антикорупційних органів. Для цього вона залучала близьких родичів та довірених осіб» «Перевірка державних реєстрів виявила, що [PERSON] володіє або користується нерухомістю, значна частина якої не зазначена у декларації за 2023 рік» «Встановлено, що частину нерухомості [PERSON] набула вже під час перебування на посаді митного поста. Водночас у декларації вона вказала лише окремі об`єкти квартиру, дві невеликі ділянки та торговельний павільйон» «Встановлено, що [PERSON] , обіймаючи державну посаду, керувала приватною компанією, зареєстрованою у 2008 році, яка припинила діяльність у червні 2024 року» «Додатково слідство з`ясувало, що вона протягом трьох років користується житловим будинком на першій береговій лінії в Одесі та квартирою площею 86,3 кв.м., зареєстрованими на її матір. Також задокументовано користування не задекларованим Мercedes Benz GLS 400 (2021), номерні знаки якого згодом з`явилися на BMW Х5, зареєстрованому на її матір. Заяву мотивує тим, що вона була призначена начальником митного поста «Білгород - Дністровський» Одеської митниці. На підставі наказу ДМСУ від 13.01.2025р. №18-о [PERSON] звільнена з державної служби з 20.01.2025 р. у зв`язку із закінченням строку, на який укладений контракт. 15.05.2025р. в Телеграм-каналі «Митний інсайдер» а також сайт 368.media з`явилися пости з відповідним текстом: «Колишню начальницю митного поста «Білгород-Дністровський» Одеської митниці Оксану Чернявську викрили у незаконному збагаченні на десятки мільйонів гривень - 368.media [PERSON] , за даними слідства, системно приховувала джерела власних доходів із метою уникнення фінансового моніторингу з боку антикорупційних органів. Для цього вона залучала близьких родичів та довірених осіб, оформлюючи на них коштовне майно. За версією прокуратури, вона передавала підконтрольним особам кошти для укладення, зокрема фіктивних, правочинів щодо придбання нерухомості та транспортних засобів, вартість яких суттєво перевищує її офіційні доходи. Серед зафіксованого майна: на батька: житловий будинок вартістю 7,5 млн грн та квартира в Одесі; на матір: квартира (1,76 млн грн), автомобіль BMW Х5 (2023), ще одна квартира, на сестру: дачний будинок, апартаменти (1,66 млн грн), автомобіль Jaguar І-Расе (2018), інша дача з ділянкою (5,72 млн грн); на довірену особу: автомобіль Jaguar XF (2014), придбаний за заниженою вартістю 49 тис. грн. Слідство вважає, що оформлення матері та сестри як фізичних осіб-підприємців без фактичної________господарської діяльності, а також створення сільськогосподарського фермерського господарства (СФГ) із земельним банком 4,36 га, були частиною схеми легалізації незаконних доходів. При цьому павільйон та магазин, задекларовані як об`єкти підприємницької діяльності, функціонують лише формально без касової техніки, складів або персоналу. Окрему увагу слідство приділило договору оренди від 2017 року, згідно з яким [PERSON] здає приміщення за 1 грн. на місяць. Орендар, у свою чергу, укладає суборенду з ТОВ на суму 1000 грн, що може свідчити про виведення коштів через пов`язані структури. Контроль над майном, оформленим на родичів, [PERSON] забезпечила через нотаріальні довіреності, що надають їй повноваження розпоряджатися активами, зокрема транспортними засобами. Перевірка державних реєстрів виявила, що [PERSON] володіє або користується нерухомістю, значна частина якої не зазначена у декларації за 2023 рік. Серед іншого: квартира у Чорноморську (67,7 кв. м); квартира в Одесі (141,5 кв. м); житловий будинок у с. Гулянка; кілька нежитлових приміщень у Чорноморську; понад 10 земельних ділянок в Одеській і Херсонській областях. Встановлено, що частину нерухомості [PERSON] набула вже під час перебування на посаді начальника митного поста. Водночас у декларації вона вказала лише окремі об`єкти квартиру, дві невеликі ділянки та торгівельний павільйон. Додатково слідство з`ясувало, що вона протягом трьох років користується житловим будинком на першій береговій лінії в Одесі та квартирою площею 86,3 кв. м, зареєстрованими на її матір. Також задокументовано користування незадекларованим Mercedes-Benz GLS 400 (2021), номерні знаки якого згодом з`явилися на BMW Х5, зареєстрованому на її матір. Встановлено, що [PERSON] , обіймаючи державну посаду, керувала приватною компанією, зареєстрованою у 2008 році, яка припинила діяльність у червні 2024 року» Наступні висловлювання є неправдивими: «Колишню начальницю митного поста «Білгород-Дністровськии» Одеської митниці Оксану Чернявську викрили у незаконному збагаченні на десятки мільйонів гривень. [PERSON] , за даними слідства, системно приховувала джерела власних Ооходів із метою уникнення фінансового моніторингу з боку антикорупційних органів, [ля цього вона залучала близьких родичів та довірених осіб. \~ \~ \~ \~Перевірка державних реєстрів виявила, що [PERSON] володіє або користується нерухомістю, значна частина якої не зазначена у декларації за 2023 рік. Встановлено, що частину нерухомості [PERSON] набула вже під час перебування на посаді митного поста. Водночас у декларації вона вказала лише окремі об`єкти квартиру, дві невеликі ділянки та торговельний павільйон. Встановлено, що [PERSON] , обіймаючи державну посаду, керувала приватною компанією, зареєстрованою у 2008 році, яка припинила діяльність у червні 2024 року» Додатково слідство зясувало, що вона протягом трьох років користується житловим будинком на першій береговій лінії в Одесі та квартирою 86,3 кв.м., зареєстрованими на її матір. Також задокументовано користування не задекларованим Vercedes Benz GLS 400 (2021), номерні знаки якого згодом зявилися на BMW Х5, зареєстрованому на її матір». Заявниця вказує, що вказана інформація є недостовірною, перекрученою та такою, що паплюжить її честь та гідність. Через те, що публікації вказані телеграм-каналі є анонімними, неможливо встановити відповідача у справі тому вона звернулась до суду саме із заявою в порядку окремого провадження. Вона є державним службовцем, яка декларувала майновий стан на протязі багатьох років, є несудимою особою, немає жодного процесуального статуту в будь-якому кримінальному провадженні. Неодноразово проходила перевірки її декларації уповноважними органами, зокрема НАЗК. Фактичні обставини, встановлені судом та зміст спірних правовідносин. З копії роздруківки вбачається, що 15.05.2025 року в Телеграм-каналі «Митний інсайдер», а також сайті 368.media розміщена публікація «Колишню начальницю митного поста «Білгород-Дністровський» Одеської митниці Оксану Чернявську викрили у незаконному збагаченні на десятки мільйонів гривень - 368.media [PERSON] , за даними слідства, системно приховувала джерела власних доходів із метою уникнення фінансового моніторингу з боку антикорупційних органів. Для цього вона залучала близьких родичів та довірених осіб, оформлюючи на них коштовне майно. За версією прокуратури, вона передавала підконтрольним особам кошти для укладення, зокрема фіктивних, правочинів щодо придбання нерухомості та транспортних засобів, вартість яких суттєво перевищує її офіційні доходи. Серед зафіксованого майна: на батька: житловий будинок вартістю 7,5 млн грн та квартира в Одесі; на матір: квартира (1,76 млн грн), автомобіль BMW Х5 (2023), ще одна квартира, на сестру: дачний будинок, апартаменти (1,66 млн грн), автомобіль Jaguar І-Расе (2018), інша дача з ділянкою (5,72 млн грн); на довірену особу: автомобіль Jaguar XF (2014), придбаний за заниженою вартістю 49 тис. грн. Слідство вважає, що оформлення матері та сестри як фізичних осіб-підприємців без фактичної________господарської діяльності, а також створення сільськогосподарського фермерського господарства (СФГ) із земельним банком 4,36 га, були частиною схеми легалізації незаконних доходів. При цьому павільйон та магазин, задекларовані як об`єкти підприємницької діяльності, функціонують лише формально без касової техніки, складів або персоналу. Окрему увагу слідство приділило договору оренди від 2017 року, згідно з яким [PERSON] здає приміщення за 1 грн на місяць. Орендар, у свою чергу, укладає суборенду з ТОВ на суму 1000 грн, що може свідчити про виведення коштів через пов`язані структури. Контроль над майном, оформленим на родичів, [PERSON] забезпечила через нотаріальні довіреності, що надають їй повноваження розпоряджатися активами, зокрема транспортними засобами. Перевірка державних реєстрів виявила, що [PERSON] володіє або користується нерухомістю, значна частина якої не зазначена у декларації за 2023 рік. Серед іншого: квартира у Чорноморську (67,7 кв. м); квартира в Одесі (141,5 кв. м); житловий будинок у с. Гулянка; кілька нежитлових приміщень у Чорноморську; понад 10 земельних ділянок в Одеській і Херсонській областях. Встановлено, що частину нерухомості [PERSON] набула вже під час перебування на посаді начальника митного поста. Водночас у декларації вона вказала лише окремі об`єкти квартиру, дві невеликі ділянки та торгівельний павільйон. Додатково слідство з`ясувало, що вона протягом трьох років користується житловим будинком на першій береговій лінії в Одесі та квартирою площею 86,3 кв. м, зареєстрованими на її матір. Також задокументовано користування незадекларованим Mercedes-Benz GLS 400 (2021), номерні знаки якого згодом з`явилися на BMW Х5, зареєстрованому на її матір. Встановлено, що [PERSON] , обіймаючи державну посаду, керувала приватною компанією, зареєстрованою у 2008 році, яка припинила діяльність у червні 2024 року» (а.с.16-30). Згідно\~ст. 4 ЦПК України\~кожна особа має право в порядку, встановленому\~ЦПК України, звернутись до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. За змістом ч. 1\~ст. 293 ЦПК України\~(далі - ЦПК України) окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав. Відповідно п. 5 ч. 2\~ст. 293 ЦПК України\~в порядку окремого провадження встановлюються факти, що мають юридичне значення. . Як передбачено\~ст. 315 ЦПК України\~в порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, якщо згідно із законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення. Таким чином, юридичні факти можуть бути встановлені лише для захисту, виникнення, зміни або припинення особистих чи майнових прав самого заявника. Відповідно до ст.ст.\~28,\~32 Конституції України, кожен має право на повагу до своєї гідності та право спростувати недостовірну інформацію про себе, а також на відшкодування моральної шкоди завданої поширенням такої недостовірної інформації. Згідно з абз. 2 ч. 2\~ст. 16 ЦК України\~суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом. Відповідно до абз. 3 ч. 4\~ст. 277 ЦК України, якщо особа, яка поширила недостовірну інформацію, невідома, фізична особа, право якої порушено, може звернутися до суду із заявою про встановлення факту недостовірності цієї інформації та її спростування. Як зазначено у п. 13\~Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у спорах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи» від 27.02.2009 року № 1\~відповідно до абз. 3 ч. 4\~ст. 277 ЦК\~судовий захист гідності, честі та ділової репутації внаслідок поширення про особу недостовірної інформації не виключається і в разі, якщо особа, яка поширила таку інформацію, невідома (наприклад, при направленні анонімних або псевдонімних листів чи звернень, смерті фізичної особи чи ліквідації юридичної особи, поширення інформації в мережі Інтернет особою, яку неможливо ідентифікувати, тощо). У такому випадку суд вправі за заявою заінтересованої особи встановити факт неправдивості цієї інформації та спростувати її в порядку окремого провадження. Така заява розглядається за правилами, визначеними\~розділом IV ЦПК. У разі доведеності обставин, на які посилається заявник, суд лише констатує факт, що поширена інформація є неправдивою, та спростовує її. При цьому тягар доказування недостовірності поширеної інформації покладається на заявника, який несе витрати, пов`язані з її спростуванням. Встановлення такого факту можливо лише у тому разі, коли особа, яка поширила недостовірну інформацію, невідома. В силу положень\~ст. 62 Конституції України\~особа вважається невинуватою у вчиненні злочину і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено в законному порядку і встановлено обвинувальним вироком суду. Ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину. Вказане кореспондується зі\~ст. 17 КПК України, відповідно до якої, особа вважається невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено у порядку, передбаченому цим Кодексом, і встановлено обвинувальним вироком суду, що набрав законної сили. Ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні кримінального правопорушення і має бути виправданим, якщо сторона обвинувачення не доведе винуватість особи поза розумним сумнівом. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на користь такої особи. Пунктом 2 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, передбачено що кожен, кого обвинувачено у вчиненні кримінального правопорушення, вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку. \~ \~ \~ \~Проаналізувавши інформацію, поширену в телеграм-каналі «Митний інсайдер» та на сайті 368.media , автора (автори) статей, окрім зазначення такої інформації, не надає жодного доказу або підтвердження відношення заявника, до подій які висвітлені в них. Так, приписами\~ст. 201 ЦК України, передбачено, що особистими немайновими благами, які охороняються цивільним законодавством, є, серед іншого, честь, гідність і ділова репутація. \~ \~ \~ \~У відповідності до\~ст. 32 Конституції України\~кожному гарантується судовий захист права спростувати недостовірну інформацію про себе і членів сім`ї та права вимагати вилучення будь-якої інформації, а також право на відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої збиранням, зберіганням, використанням та поширенням такої недостовірної інформації. \~ \~ \~ \~Відповідно до\~ст. 5 Закону України «Про інформацію»\~кожен має право на інформацію, що передбачає можливість вільного одержання, використання, поширення, зберігання та захисту інформації, необхідної для реалізації своїх прав, свобод і законних інтересів. Реалізація права на інформацію не повинна порушувати громадські, політичні, економічні, соціальні, духовні, економічні та інші права, свободи і законі інтереси інших громадян, права та інтереси юридичних осіб. \~Стаття 270 ЦК України\~визначає, що відповідно до\~Конституції України\~фізична особа має право на життя, право на охорону здоров`я, право на безпечне для життя і здоров`я довкілля, право на свободу та особисту недоторканність, право на недоторканність особистого i сімейного життя, право на повагу до гідності та честі, право на таємницю листування, телефонних розмов, телеграфної та іншої кореспонденції, право на недоторканність житла, право на вільний вибір місця проживання та на свободу пересування, право на свободу літературної, художньої, наукової i технічної творчості. \~ \~ \~ \~Недостовірною вважається інформація, яка не відповідає дійсності або викладена неправдиво, тобто містить відомості про події та явища яких не існувало взагалі або які існували, але відомості про них не відповідають дійсності (неповні або перекручені). Велика палата Верховного суду України в Постанові від 07.12.2021 року, справа № 905/902/20 зазначила, що негативна інформація, поширена про особу, вважаються недостовірною, якщо особа, яка й поширила не доведе протилежного (презумпція добропорядності). Негативною слід вважати інформацію, в якій стверджується про порушення особою, зокрема норм чинного законодавства, вчинення будь-яких інших дій (наприклад, порушення принципів моралі, загальновизнаних правил співжиття, неетична поведінка в особистому, суспільному чи політичному житті тощо) і яка, на думку позивача порушує його право на повагу до гідності, честі чи ділової репутації. \~ \~ \~ \~Поширенням інформації вважається опублікування її у пресі, передання по радіо, телебаченню чи з використанням інших засобів масової інформації; поширення в мережі Інтернет чи з використанням інших засобів телекомунікаційного зв`язку; викладення в характеристиках, заявах, листах, адресованих іншим особам; повідомлення в публічних виступах, в електронних мережах, а також в іншій формі хоча б одній особі. Недостовірною вважається інформація, яка не відповідає дійсності або викладена неправдиво, тобто містить відомості про події та явища, яких не існувало взагалі або які існували, але відомості про них не відповідають дійсності (неповні або перекручені). Частиною 2\~ст. 302 ЦК України\~передбачено обов`язок особи, яка поширює інформацію, переконатися в її достовірності. \~ \~ \~ \~Відтак, поширення зазначеної вище інформації щодо заявника має обвинувальний нахил і сприймаються, як звинувачення заявника у вчиненні злочинів (кримінальне правопорушень), не може вважатися оціночними судженнями на підставі\~ст. 30 ЗУ «Про інформацію». \~ \~ \~ \~Відповідно до\~ст. 68 Конституції України\~кожен зобов`язаний неухильно додержуватися Конституцій та законів України, не посягати на права и свободи, честь і гідність інших людей. Праву на свободу думки і слова, на вiльне вираження своїх поглядів і переконань відповідає обов`язок не поширювати про особу недостовірну інформацію та таку, що ганьбить й гідність, честь чи ділову репутацію (п. 1\~постанови Пленуму Верховного Суду України № 1 від 27 лютого 2009 року «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи»). \~ \~ \~ \~За змістом п. 15 постанови Пленуму Верховного Суду України № 1 вiд 27 лютого 2009 року «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи», юридичним складом правопорушення, наявність якого може бути підставою для задоволення позову про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи, є сукупність таких обставин: а) поширення інформації, тобто доведення її до відома хоча б одній особі у будь-який спосіб; б) поширена інформація стосується певної фізичної чи юридичної особи, тобто позивача; в) поширення недостовірної інформації, тобто такої, яка не вiдповiдає дiйсності; г)\~поширення інформації, що порушує особисті немайнові права, тобто або завдає школи відповідним особистим немайновим благам, або перешкоджає особі повно і своєчасно - здійснювати своє особисте немайнове право. \~ \~ \~ \~Згідно зі ст.\~293, ч. 2 ст.\~315 ЦПК України\~для встановлення факту необхідна наявність певних умов, зокрема, встановлюваний факт повинен бути юридичним, тобто від його встановлення в особи виникають, змінюються або припиняються особисті чи майнові права; чинним законодавством не передбачено іншого порядку його встановлення. Вказане узгоджується з правовою позицією зробленою Верховним судом у постанові від 16.06.2021 року у справі № 504/4099/16-ц. . \~ \~ \~ \~Згідно із вимогами ч. 1\~ст. 81 ЦПК України\~кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Статтею 89 ЦПК України\~передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). \~ \~ \~ \~Ключовими принципами ст. 6 Конвенції є верховенство права та належне здійснення правосуддя. Ці принципи також є основоположними елементами права на справедливий суд. Так, у рішенні від 17 січня 1970 року у справі Delcourt v. Belgium (заява № 2689/65) Європейський суд з прав людини зазначив, що «у демократичному суспільстві у світлі розуміння Конвенції право на справедливий суд посідає настільки значне місце, що обмежувальне тлумачення ст. 6 не відповідало б меті та призначенню цього положення». У рішенні від 4 грудня 1995 року у справі Bellet v. France (заява № 23805/94,) Суд зазначив, що «стаття 6 § 1 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права». \~ \~ \~ \~В даному випадку недостовірна інформація стосовно заявника була поширена через телеграм-канал «Митний інсайдер» та на сайті 368.media внаслідок чого стала відома широкому колу осіб. Окрім цього, судом встановлено, що встановити власників веб-сайтів не є можливим. Згідно ч.ч. 1, 2\~ст. 30 ЗУ «Про інформацію», ніхто не може бути притягнутий до відповідальності за висловлення оціночних суджень. Оціночними судженнями, за винятком наклепу, с висловлювання, якi не містять фактичних даних, критика, оцінка дій, а також висловлювання, що не можуть бути витлумачені як такі, що містять фактичні дані. зокрема з огляду на характер використання мовностилістичних засобів (вживання гіпербол. алегорій, сатири). Оціночні судження не підлягають спростуванню та доведенню їх правдивості. Право висловлювати судження, оцiнку , думки закріплено також у ст. 10 «Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод», якi вiдповiдно до\~ст. 9 Конституції України, є частиною законодавства України. \~ \~ \~ \~Проте висловлювання телеграм-канал «Митний інсайдер» та на сайті 368.media відносно [PERSON] порушує її право на повагк до честі, гідності та ділової репутації. Вводить суспільство в оману щодо її нібито причетності до корупційної діяльності, створює уявлення прпо нею як про особу, яка вчиняє злочини. \~ \~ \~ \~За таких обставин, суд дійшов висновку про задоволення заяви.

Outcome: approved