Jurisdiction: civil
Date: 2025-08-04 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовом до відповідача та просить визначити йому додатковий строк тривалістю 60 днів для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , [INFO] , померлої [INFO] . В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що [INFO] померла [PERSON] , [INFO] , яка за життя склала заповіт, 30.08.2019 посвідчений державним нотаріусом Великобурлуцької державної нотаріальної контори Харківської області Марченко Н.І., у якому заповідала йому належну померлій на праві приватної власності земельну ділянку площею 5,3260 га з цільовим призначенням: для ведення товарного сільськогосподарського виробництва розташованої на території Шипуватської сільської ради Великобурлуцького району Харківської області, кадастровий номер 6321486000:01:000:0280. У родинних відносинах ні позивач, ні члени його сім`ї з померлою [PERSON] , її близькими та рідними не перебували, у зв`язку з чим позивач не є спадкоємцем за законом першої черги або кожної наступної черги спадкоємців за законом після смерті [PERSON] . Стосунки з [PERSON] , померлою [INFO] , при її житті позивач не підтримував, місце її проживання йому відомо не було. В передбачений законом строк позивач не міг звернутись до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини з поважних причин, у зв`язку з тим, що про складання [PERSON] , померлою [INFO] , у 2019 році заповіту на нього та про її смерть, що настала на території Литовської Республіки, де померла проживала без реєстрації, він не був і не міг бути обізнаний з вищенаведених підстав. До того ж, позивач зазначає, що у зв`язку повномасштабним вторгненням рф на територію України, позивач разом із сім`єю був змушений покинути територію України та тривалий час проживати за її межами, що також завадило йому вчасно подати заяву про прийняття спадщини. За результатами\~розгляду заяви\~позивача про\~видачу йому\~свідоцтва про\~право на\~спадщину виконуючою\~обов`язки державного\~нотаріуса Куп`янської\~державної нотаріальної\~контори Полтавською\~К.С.\~09.04.2025\~на його\~адресу було\~направлено листа\~з відмовою,\~у зв`язку\~з пропущенням строку для подачі заяви про прийняття спадщини та запропоновано звернутися до суду для встановлення додаткового строку, тому він вимушений звернутися до суду із даним позовом. Ухвалою судді від 04 червня 2025 року справа прийнята до розгляду та провадження у ній відкрито. Від представника позивача адвоката Городинець Ю.А. надійшла заява, в якій він просить розглядати справу без участі сторони позивача, заявлені позовні вимоги підтримує в повному обсязі. 25.06.2025 від представника відповідача надійшла заява про розгляд справи без участі сторони відповідача, в якій він визнав позовні вимоги та просив їх задовольнити в повному обсязі. Згідно ч. 4 ст. 200 ЦПК України суд ухвалює в підготовчому засіданні судове рішення у разі, визнання позову відповідачем. За таких обставин, суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позов підлягає задоволенню, як такий, що знайшов своє повне підтвердження з наступних підстав. Судом встановлено, що [INFO] в [ADDRESS] , померла [PERSON] , [INFO] , РНОКПП [NUMBER] , основна причина смерті: гостра серцева та дихальна недостатність, код TLK-10-AM; кардіоміопатія некласифікована 146.9, згідно Медичного свідоцтва про смерть (заключного) № 24-6633450 від 23.01.2024, виданого Державною судово-експертною службою, код компанії 191351330, SVEIDRA № 12937. Переклад вказаного медичного свідоцтва з литовської мови на українську, завірене ПАТ Vertimu karaliai, згідно наданої довідки про завірення перекладу № 34481 від 08.04.2025. Після смерті [PERSON] , [INFO] , померлої [INFO] , відкрилась спадщина у вигляді земельної ділянки з кадастровим номером 6321486000:01:000:0280, загальною площею 5,3260 га, з цільовим призначенням: для ведення товарного сільськогосподарського виробництва розташованої на території Шипуватської сільської ради Великобурлуцького району Харківської області, яку, згідно наданого суду заповіту від 30 серпня 2019 року, складеного в смт. Великий Бурлук, Харківської області, та зареєстрованого в реєстрі за № 1474, померла [PERSON] , [INFO] , заповіла [PERSON] , [INFO] . Згідно Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію іншого речового права № 132102352 від 25.07.2018, земельна ділянка з кадастровим номером 6321486000:01:000:0280, власником якої є померла [PERSON] , перебуває в оренді, номер запису іншого речового права 27197557 від 23.07.2018. Згідно довідки №489 від 08.05.2025, наданої «Центром надання адміністративних послуг» Великобурлуцької селищної ради, згідно даних Реєстру територіальної громади [PERSON] , [INFO] , померла [INFO] , була зареєстрована за адресою: [ADDRESS] , по 03.09.2018. За цією адресою разом з [PERSON] проживав [PERSON] по день смерті [INFO] . Інших осіб за вказаною адресою зареєстровано не було. Позивач звернувся до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після померлої [INFO] [PERSON] , однак в оформленні спадкових прав йому відмовлено, у зв`язку з пропущенням строку для прийняття спадщини, що підтверджується листом відповіддю Куп`янської державної нотаріальної контори Харківської області про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 09.04.2025. Відповідно до положень статті 1216\~ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Згідно статті 1217\~ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини, як це передбачено статтею 1218 ЦК України, входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Відповідно до положень статті 1223\~ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. Відповідно до приписів Цивільного кодексу\~України (статті 1268, 1269) спадкоємець за заповітом або за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати у строк шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч. 1 ст. 1270 ЦК України), до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Biдповідно до пункту 3 Пoстaнови KMУ від 28 лютого 2022 року №164 «Дeякi питання нотаpіaту в умовах воєнного стану» зі змінами, внесеними постановою КMУ від 06.03.2022 poку №209 та Постaновою KMУ від 19.04.2022 poку №480, встановлено, що на час воєнного станy пepeбiг строку для прийняття спадщини або відмови від неї зупиняється. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини. Пocтановою КМУ від 24 червня 2022 року №719 «Про внесення змін до деяких постанов КМУ щодо нотаріату та державної реєcтрaцiї в yмoваx воєнного стану» знову було врегульоване питання щодо зупинення строку для прийняття або відмови від прийняття спадщини в умовах воєнного стану. Відповідно до змін, які були внесені до пункту 3 Постанови KMУ від 28 лютого 2022 року №164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану», перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її пpийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини. Згідно із постановою Верховного суду від 25 січня 2023 у справі № 676/47/21 зазначено, що законодавець як у статті 1270 ЦКУ, так і в інших нормах ЦКУ, не передбачає допустимості існування такої конструкції як «зупинення перебігу строку на прийняття спадщини» та можливості в постанові КМУ визначати інші правила щодо строку на прийняття спадщини; пункт 3 Постанови КМУ суперечить статтям 1270, 1272 ЦК України, а тому не підлягає застосуванню (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин в той момент пункт 3 Постанови КМУ передбачав повне зупинення строку для прийняття спадщини чи відмови від її прийняття на період воєнного стану. Частиною третьою статті 1272\~ЦК України передбачено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до роз`яснень, що містяться у пункті 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Згідно з Інформаційним листом Вищого Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 року № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини, невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови. Крім того, як слідує з правового висновку Верховного Суду України, викладеного у постанові від 26 вересня 2012 року у справі №6-85цс 12, правила ч. 3 ст.\~1272\~ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними. Відповідно до статті 63\~Закону України\~«Про нотаріат» нотаріус або в сільських населених пунктах - посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, отримавши від спадкоємців повідомлення про відкриття спадщини, зобов`язана повідомити про це тих спадкоємців, місце проживання або роботи яких відоме. Нотаріус або посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, також може зробити виклик спадкоємців шляхом публічного оголошення або повідомлення у пресі. Згідно з пунктами 2.2 та 3.2 Глави 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року №296/5та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України за № 282/20595, при заведенні спадкової справи нотаріус за даними Спадкового реєстру перевіряє наявність заведеної спадкової справи, спадкового договору, заповіту. Щоб не допустити пропуску шестимісячного строку для прийняття спадщини, нотаріус роз`яснює спадкоємцям право подачі заяви про прийняття спадщини чи про відмову від її прийняття. За змістом пункту 1 статті 6 Конвенції кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом. Україна як учасниця Конвенції повинна створювати умови щодо забезпечення доступності правосуддя як загальновизнаного міжнародного стандарту справедливого судочинства. Гарантоване статтею 6\~Конвенції про\~захист прав\~людини і\~основоположних свобод право на справедливий суд включає в себе принцип доступу до суду, ефективність якого обумовлюється тим, що особі має бути забезпечена можливість звернутися до суду за вирішенням певного питання, і що держава не повинна чинити правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права. Вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи. Судом встановлено, що строк подання позивачем заяви про прийняття спадщини сплинув. Оцінюючи причини пропуску встановленого законом строку для подання заяви про прийняття спадщини, суд враховує наступне. Указом Президента\~України «Про\~введення воєнного\~стану в\~Україні» №64/2022\~від 24.02.2022 у зв`язку із військовою агресією Російської Федерації проти України в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб. Воєнний стан неодноразово продовжувався та триває до теперішнього часу. Окрім того, відповідно до Переліку територіальних громад, які розташовані в районі проведення воєнних (бойових) дій або які перебувають в тимчасовій окупації, оточені (блоковані), затверджених наказом Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України від 25 квітня 2022 року №75 (та у наступних редакціях) територію Великобурлуцької селищної територіальної громади Куп`янського району Харківської області віднесено до переліку територіальних громад, які розташовані в районі проведення воєнних (бойових) дій або які перебувають в тимчасовій окупації, оточенні (блокуванні). У зв`язку з вищевикладеним позивач не міг вчасно звернутися до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини. Відповідно до ч. 4 ст.\~263\~ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Таким чином, пропуск строку для прийняття спадщини у сукупності з іншими обставинами справи вказує, що причини такого пропуску були поважними і не залежали від волі спадкоємця. Норми європейського законодавства щодо прав людини встановлюють, що згідно зі стандартом, розробленим у практиці Європейського суду з прав людини на підставі висновків у його рішеннях, для встановлення відповідності певного заходу принципу правомірності позбавлення володіння слід проаналізувати три критерії: 1) чи є такий захід правомірним (передбачається національним законодавством); 2) чи має позбавлення власності суспільний (громадський) інтерес; 3) чи є такий захід пропорційним поставленій меті (забезпечує справедливу рівновагу між інтересами суспільства та необхідністю додержання фундаментальних прав окремої людини). Якщо хоча б одного із зазначених критеріїв не буде дотримано, то ЄСПЛ констатує порушення державою ст. 1 Першого протоколу до Конвенції. Відповідно до третього критерію, уніфікований підхід ЄСПЛ до оцінки вимог, закріплених у ст. 1 Першого протоколу до Конвенції, ґрунтується також на критерії «справедливої рівноваги (балансу)» між інтересами держави (суспільства), пов`язаними з втручанням у право власності, та інтересами особи, яка так чи інше страждає від такого втручання (рішення від 23.09.1982 року у справі «Спорронг і Льоннрот проти Швеції»). Зазначений критерій передбачає наявність розумного співвідношення (обґрунтованої пропорційності) між поставленою метою та засобами, які використовуються для її досягнення. ЄСПЛ вважає, що будь яке втручання у право власності обов`язково повинне відповідати принципу пропорційності. «Справедливий баланс» має бути дотриманий між вимогами загального інтересу суспільства та вимогами захисту основних прав людини. Необхідний баланс не буде дотриманий, якщо особа, про яку йдеться, несе «індивідуальний і надмірний тягар» (рішення у справі «Трегубенко проти України»). Питання про те, чи буде досягнута справедлива рівновага між вимогами загального інтересу і захисту фундаментальних прав особи, має значення лише при умові, що таке втручання відповідає вимогам закону і не є безпідставним. З урахуванням вищевикладеного, суд вважає, що позбавлення позивача права на спадщину буде занадто надмірним тягарем, що не є пропорційним меті законодавчого обмеження строку подання заяви про прийняття спадщини, відтак, буде порушено «баланс» між інтересами держави та фізичної особи. Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності. Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети. Зазначена правова позиція викладена у постанові Верховного Суду №761/42165/17-ц від 28 жовтня 2019 року. З урахуванням викладених обставин, суд визнає поважними причини пропуску [PERSON] строку для прийняття спадщини після смерті [PERSON] , померлої [INFO] , у зв`язку з чим надає додатковий строк для прийняття спадщини після смерті останньої. Додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, не може перевищувати шестимісячного строку, встановленого статтею 1270\~ЦК України для прийняття спадщини. На підставі викладеного,

Outcome: approved