Jurisdiction: civil
Date: 2025-08-17 00:00:00

В березні 2025 року до Дарницького районного суду м. Києва від Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Крушельницької-15А» (далі позивач, ОСББ «Крушельницької-15А») надійшла позовна заява до [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] (далі - відповідачі) про солідарне стягнення заборгованості зі сплати внесків на утримання будинку та прибудинкової території та за спожиту теплову енергію в загальній сумі 36 607, 34 грн. В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що відповідачі є співвласниками 40/100 квартири [ADDRESS] . ОСББ «Крушельницької-15А» забезпечує управління, утримання та експлуатацію вказаним будинком та утримує його прибудинкову територію. Оскільки відповідачі не виконують рішення загальних зборів ОСББ «Крушельницької-15А», не сплачують позивачу обов`язкові внески на утримання будинку та прибудинкової території, за спожиту теплову енергію, то у період з 01.05.2021 по 01.03.2025 за ними утворилася заборгованість у розмірі 29 011,17 грн., яку позивач просить стягнути солідарно з відповідачів, а також суму інфляційних втрат в розмірі 6 004,99 грн та 3% річних в розмірі 1 591,18 грн та відшкодувати судові витрати. Ухвалою від 21.03.2025 суд призначив справу до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження в судове засідання, встановив сторонам у справі строки для подання заяв по суті справи та витребував від приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Нілової Ангеліни Олександрівни копії матеріалів спадкової справи, за якою [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] успадкували квартиру за адресою: [ADDRESS] . 02.04.2025 на електронну адресу суду від приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Нілової Ангеліни Олександрівни до суду надійшла копія матеріалів спадкової справи № 1/2024, заведена до майна померлої [PERSON] . 14.04.2025 від відповідачки [PERSON] до суду надійшов відзив на позовну заяву. 18.04.2025 від представника позивача [PERSON] до суду надійшла заява про уточнення позовних вимог, у якій він просить суд: - стягнути з [PERSON] на користь Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Крушельницької-15А» заборгованість зі сплати внесків на утримання будинку та прибудинкової території, за спожиту теплову енергію з травня 2021 року по травень 2022 року у розмірі 7 624,46 грн, інфляційне нарахування у розмірі 962,97 грн та 3% річних у розмірі 105,72 грн, що становить 8 693,15 грн; - стягнути солідарно з [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] на користь Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Крушельницької-15А» заборгованість зі сплати внесків на утримання будинку та прибудинкової території з червня 2022 року по лютий 2025 року у розмірі 11 398,20 грн, інфляційне нарахування у розмірі 1 632,71 грн та 3% річних у розмірі 483,98 грн, що становить - 13 514,89 грн. У свої заяві представник позивача зазначає, що ознайомившись через особистий електронний кабінет в системі «Електронний суд» із матеріалами спадкової справи, які надійшли до суду на виконання ухвали суду від 21.03.2025 та відзивом на позовну заяву [PERSON] , ним було встановлено, що відповідно до договору дарування від 03.06.2022, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Ручкою І.М. та зареєстрованого в реєстрі за №226, [PERSON] (дарувальник) передала [PERSON] (обдарованій) безоплатно у власність 40/100 частин трикімнатної квартири [ADDRESS] (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 2137543980000). Відтак, [PERSON] до 03 червня 2022 року була власником 40/100 квартири № 73 , а тому заборгованість зі сплати внесків на управління багатоквартирним будинком, що виникла з травня 2021 року по травень 2022 року покладається виключно на відповідача [PERSON] . Також матеріалами спадкової справи № 1/2024 підтверджується, що [INFO] померла [PERSON] . Приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Ніловою А.О. видано чотири свідоцтва про право на спадщину за законом, яка складається з 40/100 часток у праві власності на квартиру [ADDRESS] : [PERSON] у розмірі 2/5 частки у спадщині; [PERSON] у розмірі 1/5 частку у спадщині; [PERSON] у розмірі 2/5 частки у спадщині та [PERSON] у розмірі 1/5 частку у спадщині. Відтак [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] стали співвласниками 40/100 частини квартири [ADDRESS] , як такі, що прийняли спадщину до якої також входить заборгованість, зі сплати внесків на управління багатоквартирним будинком, що виникла за період з червня 2022 року по лютий 2025 року та разом з інфляційним нарахуванням та 3 % річних становить 13 514,89 грн. Також зазначає, що оскільки [PERSON] до 08.04.2025 була зареєстрована у квартирі [ADDRESS] та не спростувала факт споживання теплової енергії, то на неї покладається солідарне зобов`язання з оплати заборгованості, що виникла з червня 2022 року, а отже заборгованість за спожиту теплову енергію з червня 2022 року по березень 2025 року, разом з інфляційним нарахуванням та 3 % річних становить 12 272,25 грн та підлягає солідарному стягненню з [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] на користь позивача. Ухвалою суду, що занесена до протоколу судового засідання від 21.04.2025 прийнято до розгляду заяву про зміну предмета позову встановлено відповідачам строк на подання відзиву та оголошено перерву у розгляді справи. Ухвалою від 22.05.2025 суд повернув без розгляду відзив відповідачки [PERSON] від 14.04.2025; долучив до матеріалів справи копію договору дарування 40/100 частини квартири від 03.06.2022, укладеного між [PERSON] та [PERSON] , посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Ручкою І.М. та зареєстрованого в реєстрі за № 226; витяг з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності № 302072521 від 03.06.2022 та витяг з Реєстру територіальної громади №2025/004596605 від 08.04.2025 щодо місця реєстрації [PERSON] ; закрив провадження у цивільній справі №753/4911/25 за позовом Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Крушельницької-15А» до [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] про стягнення заборгованості зі сплати внесків на утримання будинку та прибудинкової території та за спожиту теплову енергію та повернув ОСББ «Крушельницької-15А» судовий збір у розмірі 1 453,44 грн сплачений відповідно до квитанції № 886 від 24.02.2025. В судовому засіданні представник позивача вимоги позову, з урахуванням заяви від 19.05.2025, підтримав в повному обсязі, просив позов задовольнити та вирішити питання про розподіл судових витрат. Відповідач [PERSON] в судовому засіданні заперечувала проти задоволення позову, посилаючись на те,. що належну їй частку квартири вона подарувала [PERSON] , а остання в свою чергу, зобов`язувалася погасити заборгованість за утримання будинку та прибудинкової території. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явилася, про день, час та місце розгляду справи повідомлялась належним чином. Суд, заслухавши виступи представника позивача, відповідача 2, проаналізувавши обставини справи у їх сукупності, дослідивши наявні у матеріалах справи докази, доходить наступного висновку. Згідно із статтею 322 ЦК України власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить. Відповідно до положень частини п`ятої статті 1 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» житлово-комунальні послуги - результат господарської діяльності, спрямованої на забезпечення умов проживання та/або перебування осіб у житлових і нежитлових приміщеннях, будинках і спорудах, комплексах будинків і споруд відповідно до нормативів, норм, стандартів, порядків і правил, що здійснюється на підставі відповідних договорів про надання житлово-комунальних послуг. Відповідно до статті 7 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» на споживачів покладається обов`язок оплачувати надані житлово-комунальні послуги за цінами/тарифами, встановленими відповідно до законодавства, у строки, встановлені відповідними договорами. Статтею 9 ЗУ «Про житлово-комунальні послуги, споживач здійснює оплату за спожиті житлово-комунальні послуги щомісяця, якщо інший порядок та строки не визначені відповідним договором. Споживач не звільняється від оплати житлово-комунальних послуг, отриманих ним до укладення відповідного договору. Правові та організаційні засади створення, функціонування, реорганізації та ліквідації об`єднань власників жилих та нежилих приміщень багатоквартирного будинку, захисту їхніх прав та виконання обов`язків щодо спільного утримання багатоквартирного будинку визначено Законом України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку». Відповідно до положень статті 4 вищевказаного Закону об`єднання створюється для забезпечення і захисту прав співвласників та дотримання їхніх обов`язків, належного утримання та використання спільного майна, забезпечення своєчасного надходження коштів для сплати всіх платежів, передбачених законодавством та статутними документами. Об`єднання створюється як непідприємницьке товариство для здійснення функцій, визначених законом. Порядок надходження і використання коштів об`єднання визначається цим Законом та іншими законами України. Основна діяльність об`єднання полягає у здійсненні функцій, що забезпечують реалізацію прав співвласників на володіння та користування спільним майном співвласників, належне утримання багатоквартирного будинку та прибудинкової території, сприяння співвласникам в отриманні житлово-комунальних та інших послуг належної якості за обґрунтованими цінами та виконання ними своїх зобов`язань, пов`язаних з діяльністю об`єднання. Згідно із статтею 22 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку», для забезпечення утримання та експлуатації багатоквартирного будинку, користування спільним майном у такому будинку, включаючи поточний ремонт, утримання багатоквартирного будинку та прибудинкової території, водопостачання та водовідведення, теплопостачання і опалення, вивезення побутових відходів, об`єднання за рішенням загальних зборів має право виступати колективним споживачем (замовником) усіх або частини житлово-комунальних послуг. Положеннями статті 16 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» визначено, що об`єднання має право відповідно до законодавства та статуту об`єднання, серед іншого, приймати рішення про надходження та витрати коштів об`єднання; укладати договори; встановлювати порядок сплати, перелік та розміри внесків і платежів співвласників, у тому числі відрахувань до резервного та ремонтного фондів. Відповідно до статей 14, 15 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку», здійснення співвласником своїх прав не може порушувати права інших власників. Співвласник серед іншого зобов`язаний: виконувати обов`язки, передбачені статутом об`єднання; виконувати рішення статутних органів, прийняті у межах їхніх повноважень; своєчасно і в повному обсязі сплачувати належні внески і платежі; виконувати передбачені статутними документами обов`язки перед об`єднанням. Статтею 10 Закону визначено, що органами управління об`єднання є загальні збори співвласників, правління, ревізійна комісія об`єднання. Вищим органом управління об`єднання є загальні збори. До виключної компетенції загальних зборів співвласників відноситься, зокрема, затвердження статуту об`єднання, внесення змін до нього; обрання членів правління об`єднання; питання про використання спільного майна; затвердження кошторису, балансу об`єднання та річного звіту тощо. Відповідно до статті 20 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» частка співвласника у загальному обсязі внесків і платежів на утримання реконструкцію, реставрацію, проведення поточного і капітального ремонтів, технічного переоснащення спільного майна у багатоквартирному будинку встановлюється пропорційно до загальної площі квартири (квартир) та/або нежитлових приміщень, що перебувають у його власності. ОСББ «Крушельницької-15А» здійснює управління, утримання та експлуатацію багатоквартирного (житлового будинку) за адресою: [ADDRESS] , та його прибудинкової території. Рішенням Установчих зборів ОСББ «Крушельницької-15А», що проводилися 30.07.2020, (протокол №1 від 14.08.2020) прийнято рішення, зокрема про затвердження кошторису ОСББ «Крушельницької-15А» на 2020 рік. Згідно із затвердженим кошторисом щомісячний розмір внеску співвласників на утримання будинку та прибудинкової території становить 7,26 грн/кв.м. від загальної площі належної співвласнику квартири чи нежитлового приміщення. Рішенням Загальних зборів ОСББ «Крушельницької-15А», що проводилися 21.01.2022, прийнято рішення, зокрема, затвердити з 01.01.2022 загальнообов`язкові щомісячні внески співвласників на управління (утримання багатоквартирним будинком для власників квартир та/або нежитлових приміщень 11,00 грн/кв.м. Крім цього, ОСББ «Крушельницької-15А» виступає колективним споживачем комунальної послуги з постачання теплової енергії 30.07.2020 співвласники прийняли рішення про обрання форми договірних відносин з постачальниками комунальних послуг: на теплопостачання та постачання гарячої води - колективний договір. 22.10.2021 ОСББ «Крушельницької-15А» уклало договір № 1310534 з Комунальним підприємством виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «КИЇВТЕПЛОЕНЕРГО» про постачання теплової енергії у гарячій воді для потреб опалення, вентиляції та гарячого водопостачання (70-73). Згідно з п. 2.1. Договору № 1310534 від 22.10.2021 при виконанні умов цього Договору, а також вирішені всіх питань, що не обумовлені цим Договором, сторони зобов`язується керуватися тарифами, затвердженими у встановленому порядку. У подальшому, на підставі листів КП «КИЇВТЕПЛОЕНЕРГО» від 22.11.2022 та від 29.05.2024 дія договору № 1310534 від 22.10.2021 продовжувалася. Як вбачається із матеріалів справи, [PERSON] до 03.06.2022 була власником 40/100 частини квартири [ADDRESS] на підставі свідоцтва про право власності, виданого 26.06.2020 Відділом з питань майна комунальної власності та приватизації житлового фонду Дарницької районної в м. Києві державної адміністрації. Відповідно до копії договору дарування 40/100 частин квартири від 03.06.2022, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Ручкою І.М., зареєстрованого в реєстрі № 226, [PERSON] передала 40/100 частин вказаної квартири безоплатно у власність [PERSON] (а.с. 199-201). Після смерті [PERSON] 40/100 частин квартири [ADDRESS] було успадковано її дочками в наступник частках: [PERSON] (2/5 частки), [PERSON] (1/5 частки), [PERSON] (1/5 частки) та [PERSON] (1/5 частки) (а.с. 110-117). Як зазначив позивач у позовній заяві співвласники квартири [ADDRESS] у період з травня 2021 року по лютий 2025 року не у повному обсязі сплачувалися обов`язкові внески на утримання будинку та прибудинкової території, що обумовило виникнення заборгованості. Відповідно до частини першої статті 509 ЦК України зобов`язання - це правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Згідно зі статтею 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. У разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом (стаття 611 ЦК України). Порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (стаття 610 ЦК України). Одним із видів порушення зобов`язання є прострочення - невиконання зобов`язання в обумовлений сторонами строк. Згідно з частиною шостою статті 13 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» у разі відмови співвласника сплачувати внески і платежі на утримання та проведення реконструкції, реставрації, поточного і капітального ремонтів, технічного переоснащення спільного майна об`єднання або за його дорученням управитель має право звернутися до суду. Відповідно до положень статті 360 ЦК України співвласник відповідно до своєї частки у праві спільної часткової власності зобов`язаний брати участь у витратах на управління, утримання та збереження спільного майна, у сплаті податків, зборів (обов`язкових платежів), а також нести відповідальність перед третіми особами за зобов`язаннями, пов`язаними із спільним майном. Згідно з ч. 5 ст. 1268 ЦК України незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Відповідно до ч. 1 ст. 1282 ЦК України спадкоємці зобов`язані задовольнити вимоги кредитора повністю, але в межах вартості майна, одержаного у спадщину. За змістом статей 524, 533-535 і 625 ЦК України грошовим є зобов`язання, виражене у грошових одиницях (національній валюті України чи у грошовому еквіваленті зобов`язання, вираженого в іноземній валюті), що передбачає обов`язок боржника сплатити гроші на користь кредитора, який має право вимагати від боржника виконання цього обов`язку. Тобто, грошовим є будь-яке зобов`язання, в якому право кредитора вимагати від боржника сплати коштів кореспондує обов`язок боржника з такої сплати. Згідно з ч. 2 ст. 625 ЦК України боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. Таким чином, у статті 625 ЦК України, визначені загальні правила відповідальності за порушення будь-якого грошового зобов`язання незалежно від підстав його виникнення (договір чи делікт). Тобто, приписи цієї статті поширюються на всі види грошових зобов`язань, якщо інше не передбачено договором або спеціальними нормами закону, який регулює, зокрема окремі види зобов`язань. Таких правових висновків дійшла Велика Палата Верховного Суду у постанові від 16 травня 2018 року у справі №686/21962/15-ц (провадження №14-16цс18), а також у постанові від 31 січня 2019 року у справі №761/4878/16-ц (провадження №61- 1625св18). Передбачене ч. 2 ст. 625 ЦК України нарахування 3 % річних має компенсаційний, а не штрафний характер, оскільки виступає способом захисту майнового права та інтересу, який полягає в отриманні компенсації від боржника. Такі висновки містяться, зокрема, у постанові Верховного Суду України від 06 червня 2012 року у справі №6-49цс12, постанові Великої Палати Верховного Суду від 16.01.2019 року у справі №464/3790/16-ц (14-465цс18). Нарахування інфляційних втрат на суму боргу та трьох процентів річних відповідно до статті 625 ЦК України є мірою відповідальності боржника за прострочення грошового зобов`язання, оскільки виступають способом захисту майнового права та інтересу, який полягає у відшкодуванні матеріальних втрат кредитора від знецінення грошових коштів унаслідок інфляційних процесів та отриманні компенсації боржника за неналежне виконання зобов`язання. Подібні висновки сформульовані, зокрема, у постановах Великої Палати Верховного Суду від 19 червня 2019 року у справах № 703/2718/16-ц (провадження № 14-241цс19) та № 646/14523/15-ц (провадження № 14-591цс18). Заборгованість відповідачки [PERSON] в період з травня 2021 року по травень 2022 року доведена суду належними та допустимими доказами та не спростована відповідачем, а тому вимога позивача про стягнення з неї суми основного боргу в розмірі 7624,46 грн. підлягає задоволенню. З огляду на те, що відповідачка [PERSON] порушила грошове зобов`язання, у позивача виникло право на застосування наслідків такого порушення відповідно до статті 625 ЦК України, а тому вимога про стягнення 3 % річний у розмірі 105,72 грн та інфляційні втрат у розмірі 962,97 грн є законною та обґрунтованою. Крім того, є доведеним розмір заборгованості відповідачки [PERSON] в період з червня 2022 року по лютий 2025 року, а тому вимога позивача про стягнення з неї суми основного боргу в розмірі 4559,29 грн (відповідно до її частки у праві спільної часткової власності), 3 % річних у розмірі 193,59 грн, інфляційних втрат у розмірі 653,08 грн підлягає задоволенню. Оскільки відповідачі були зареєстровані у спірний період у квартирі [ADDRESS] , то відповідно останні є споживачами послуг з теплової енергії. Враховуючи неналежне виконання зобов`язань по оплаті вказаних послуг у них виникла заборгованість за спожиту теплову енергію за період з червня 2022 року по лютий 2025 року у розмірі 4162,48 грн на яку правомірно нараховано 3 % річних у розмірі 176,01 грн та інфляційні втрати у розмірі 570,41 грн, та яка підлягає стягненню солідарно з відповідачів на користь позивача. Відповідно до ст. 12 ЦПК України учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). З огляду на викладене, оцінивши зібрані по справі докази в їх сукупності, суд дійшов висновку, що позов ОСББ «Крушельницької-15А» підлягає задоволенню. Щодо відшкодування витрат понесених на правову допомогу суд зазначає наступне. Як встановлено судом, між ОСББ «Крушельницької-15А» та ФОП [PERSON] укладено договір про надання правової допомоги №14/02.2025 від 20.02.2025, підписано акти приймання-передачі наданих послуг від 20.02.2025, на підставі чого вартість надання правової допомоги склала 3 000,00 грн, від 21.04.2025, на підставі чого вартість надання правової допомоги склала 1 200,00 грн, які були сплачені позивачем, що підтверджується відповідними платіжними інструкціями наявними в матеріалах справи. Положеннями ст. 59 Конституції України закріплено, що кожен має право на професійну правничу допомогу. Кожен є вільним у виборі захисника своїх прав. Згідно з ч.ч.1,3 ст.133 ЦПК України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать, зокрема, витрати на професійну правничу допомогу. За змістом ст. 137 ЦПК України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Відповідно до ст.131-2 Конституції України для надання професійної правничої допомоги в Україні діє адвокатура. Незалежність адвокатури гарантується. Засади організації і діяльності адвокатури та здійснення адвокатської діяльності в Україні визначаються законом. Виключно адвокат здійснює представництво іншої особи в суді, а також захист від кримінального обвинувачення. Законом можуть бути визначені винятки щодо представництва в суді у трудових спорах, спорах щодо захисту соціальних прав, щодо виборів та референдумів, у малозначних спорах, а також стосовно представництва малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена. Відповідно до ч.6 ст.19 ЦПК України для цілей цього Кодексу малозначними справами є справи, зокрема, справи, у яких ціна позову не перевищує тридцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а також справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує вісімдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Відповідно до ч.2 ст. 60 ЦПК України під час розгляду спорів, що виникають з трудових відносин, а також справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених у ст. 61 цього Кодексу. Отже, у малозначній справі здійснювати представництво особи в суді може особа, яка не є адвокатом. Разом з тим, поняття «надання професійної правничої допомоги» не тотожне поняттю «представництво особи в суді». Надання професійної правничої допомоги здійснюють лише адвокати, натомість представництво особи у суді може бути здійснене за вибором особи адвокатом або іншим суб`єктом (абзац другий п.п. 2.2.1 п.п. 2.2 п. 2 мотивувальної частини висновку Конституційного Суду України (Велика палата) у справі за конституційним зверненням Верховної Ради України про надання висновку щодо відповідності законопроекту про внесення змін до Конституції України (щодо скасування адвокатської монополії) (реєстр. №1013) вимогам ст.ст. 157 і 158 Конституції України від 31.10.2019 №4-в/2019). Таким чином, витрати на юридичні послуги, надані стороні у справі іншою, ніж адвокат, особою, не належать до витрат на професійну правничу допомогу та не можуть бути відшкодовані у порядку ч.4 ст. 137, ч.7 ст. 139 та ч.3 ст. 141 ЦПК України, у зв`язку з чим суд не знаходить підстав для стягнення з відповідачів витрат понесених на правову допомогу. Відповідно до ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог, а тому суд стягує з [PERSON] на користь позивача сплачений судовий збір у розмірі 929,00 грн та з стягує з [PERSON] на користь позивача сплачений судовий збір у розмірі 645,60 грн. На підставі викладеного,

Outcome: approved