Jurisdiction: civil
Date: 2025-08-21 00:00:00

Представник позивачки [PERSON] у квітні 2024 року звернувся до суду в інтересах [PERSON] з указаним позовом, який мотивував тим, що позивачка є власницею частини житлового будинку з господарськими та побутовими будівлями і спорудами, а також частини земельної ділянки площею 0,1 га з кадастровим номером 5925010100:00:009:0368 з цільовим призначенням для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), що розташовані по [ADDRESS] . Інша частина вказаного житлового будинку з господарськими та побутовими будівлями і спорудами, а також з відповідною частиною земельної ділянки належить на праві власності [PERSON] , який помер [INFO] . Фактично користується вказаним майном син померлого [PERSON] , проте своїх прав на це майно не оформив. За висновком щодо технічної можливості поділу об`єкта нерухомого майна від 25.03.2024 за № 3 технічна характеристика об`єкта нерухомого майна складає: житловий будинок «А-1», прибудови «а, а1, а2», сарай «Б», вбиральня «В», літній душ «в», огорожа «1-4». Житловий будинок загальною площею 96,3 кв.м., житловою площею 38,6 кв.м: коридор 1-1 площею 3,8 кв.м., кухня 1-2 площею 15,6 кв.м., вітальня 1-3 площею 6,2 кв.м., житлова 1-4 площею 4,9 кв.м., житлова 1-5 площею 17,5 кв.м.; коридор ІІ площею 9,6 кв.м.; кухня 2-1 площею 11,4 кв.м., вітальня 2-2 площею 5,7 кв.м.; житлова 2-3 площею 16,2 кв.м.; комора 2-4 площею 5,4\~кв.м. За технічними показниками об`єкт нерухомого майна може бути поділений. Належна позивачці частина об`єкта складається з: житлового будинку з прибудовою «А, а1» загальною площею 48,0 кв.м., житловою площею 22,4 кв.м.; коридор 1-1 площею 3,8 кв.м.; кухня 1-2 площею 15,6 кв.м.; вітальня 1-3 площею 6,2 кв.м.; житлова 1-4 площею 4,9 кв.м., житлова 1-5 площею 17,5 кв.м., а також сарай «Б», вбиральня «В», літній душ «в», огорожа «№1-3». Іншу частину об`єкта складають: житловий будинок з прибудовою «А, а1» загальною площею 48,3 кв.м., житловою площею 16,2 кв.м.; коридор ІІ площею 9,6 кв.м.; кухня 2-1 площею 11,4 кв.м.; вітальня 2-2 площею 5,7 кв.м.; житлова 2-3 площею 16,2 кв.м.; комора 2-4 площею 5,4\~кв.м. Рішенням Тростянецької міської ради від 14.02.2020 за № 101 надано дозвіл на розробку технічної документації із землеустрою щодо встановлення (відновлення) меж земельної ділянки в натурі (на місцевості) [PERSON] (попередній власник) та [PERSON] . Актом про погодження та закріплення меж земельної ділянки в натурі а прийому-передачі межових знаків на зберігання від 19.08.2020 межі земельної ділянки площею 0.1000 га наданої для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), що розташована по [ADDRESS] , закріплена в натурі (на місцевості) існуючими парканами різних типів та межовими знаками. [PERSON] фактично проживає в належній їй частині будинку, яка має окремий облаштований вхід, користується сараєм «Б», вбиральнею «В», літнім душем «в», огорожею «№1-3», а також відповідною часткою земельної ділянки площею 0,1 га з кадастровим номером 5925010100:00:009:0368. Однак поділити нерухоме майно в натурі неможливо. Посилаючись на зазначені обставини, з урахуванням уточнених позовних вимог, представник позивачки просить суд: 1) провести поділ житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами за адресою: [ADDRESS] , між співвласниками [PERSON] та [PERSON] за визначеним у висновку щодо технічної можливості поділу об`єкта нерухомого майна № 3 від 25.03.2024, складеного Комунальним підприємством Тростянецької міської ради «Бюро технічної інвентаризації», виділивши [PERSON] приміщення будинку, будівлі і споруди, що складаються з 1/2 частини житлового будинку з прибудовою «А, а1», загальною площею 48,0\~кв.м., житловою площею 22,4 кв.м.: (коридор 1-1 площа 3,8 кв.м.; кухня 1-2 площа 15,6\~кв.м.; вітальня 1-3 площа 6,2 кв.м.; житлова 1-4 площа 4,9 кв.м.; житлова 1-5 площа 17,5 кв.м.), а також сараю «Б», вбиральні «В», літнього душу «в», огорож «№1,3», та припинити право спільної часткової власності з [PERSON] ; 2) провести поділ земельної ділянки для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка) площею 0,1000 га з кадастровим номером 5925010100:00:009:0368, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , між співвласниками [PERSON] та [PERSON] за визначеним у висновку судової земельно-технічної експертизи №1149 від 20.03.2025 варіантом поділу, виділивши [PERSON] земельну ділянку, площею 500 кв.м., встановити на користь [PERSON] земельний сервітут площею 4 кв.м. відповідно до додатку № 3 до висновку судової земельно-технічної експертизи №1149 від 20.03.2025 та припинити право спільної часткової власності з [PERSON] . Ухвалою суду від 01.05.2024 було відкрито провадження у справі, вирішено здійснювати розгляд за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання. Ухвалою суду від 11.06.2024 за клопотанням представника позивачки було витребувано докази у справі. Ухвалою суду від 07.11.2024 за клопотанням представника позивачки була призначена у справі судова земельно-технічної експертиза та на час її проведення провадження у справі зупинено. Ухвалою суду від 11.12.2024 у зв`язку з надходженням клопотання експерта, провадження у справі було поновлено. Ухвалою суду від 11.02.2025 клопотання експерта було задоволено, уточнено питання щодо об`єкта нерухомого майна, зупинено провадження у справі на час проведення експертизи. Після надходження до суду висновку експерта, провадження у справі було поновлено ухвалою суду від 31.03.2025 та призначено підготовче засідання. Ухвалою суду від 13.05.2025 закрито підготовче провадження у справі та призначено до розгляду по суті. У судовому засіданні представник позивачки позов підтримав пославшись на обставини викладені у позовній заяві, просив задовольнити позовні вимоги, не заперечив проти заочного розгляду справи. Відповідач про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, але в судове засідання повторно не з`явився та не повідомив про причини неявки і не подав відзив. Згідно вимог\~ч.\~1\~ст.\~280\~ЦПК України\~суд може\~ухвалити заочне\~рішення на\~підставі наявних\~у справі\~доказів за\~одночасного існування\~таких умов: 1)\~відповідач належним\~чином повідомлений\~про дату,\~час і\~місце судового\~засідання; 2)\~відповідач не\~з`явився в\~судове засідання\~без поважних\~причин або\~без повідомлення\~причин; 3)\~відповідач не\~подав відзив; 4)\~позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Враховуючи викладене, суд вважає можливим провести по справі заочний розгляд. Заслухавши пояснення представника позивачки, дослідивши матеріали справи, оцінивши докази в їх сукупності, суд вважає, що між сторонами мають місце цивільні правовідносини, позов обґрунтований і підлягає задоволенню, виходячи з такого. Судом установлено, що позивачці, на підставі договорів купівлі-продажу частки житлового будинку та частки земельної ділянки від 23.07.2021 за № 1150, №1151, належить на праві власності 1/2 частина садиби, яка розташована по [ADDRESS] , до складу якої входить земельна ділянка, загальною площею 0,1 га, з кадастровим номером 5925010100:00:009:0368 з цільовим призначенням для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), а також розташованих на ній житлового будинку з господарськими та побутовими будівлями і спорудами (а.с. 6-15). Також власником 1/2 частини вказаної садиби є відповідач [PERSON] , який успадкував дане майно після смерті [PERSON] , який помер [INFO] (а.с. 70, 99-100). Отже, сторони є співвласниками вказаної садиби. Відповідно до ст. 41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися, розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Зміст права власності, яке полягає у праві володіння, користування та розпорядження своїм майном визначено у статті 317 ЦК України. Відповідно до частин першої, другої статті 319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. Згідно з частиною першою статті 356 ЦК України власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю. Частинами першою-третьою статті 358 ЦК України передбачено, що право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їхньою згодою. Співвласники можуть домовитися про порядок володіння та користування майном, що є їхньою спільною частковою власністю. Кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності. У разі неможливості цього він має право вимагати від інших співвласників, які володіють і користуються спільним майном, відповідної матеріальної компенсації. Відповідно до статті 364 ЦК України співвласник має право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності. Якщо виділ у натурі частки із спільного майна не допускається згідно із законом або є неможливим (частина друга статті 183 цього Кодексу), співвласник, який бажає виділу, має право на одержання від інших співвласників грошової або іншої матеріальної компенсації вартості його частки. Компенсація співвласникові може бути надана лише за його згодою. Право на частку у праві спільної часткової власності у співвласника, який отримав таку компенсацію, припиняється з дня її отримання. У разі виділу співвласником у натурі частки із спільного майна для співвласника, який здійснив такий виділ, право спільної часткової власності на це майно припиняється. Така особа набуває право власності на виділене майно, і у випадку, встановленому законом, таке право підлягає державній реєстрації. При виділі частки із спільного майна власнику, що виділяється, та власнику (власникам), що залишаються має виділятися окрема площа, яка повинна бути ізольованою від приміщення іншого (інших) співвласників, мати окремий вихід, окрему систему життєзабезпечення (водопостачання, водовідведення, опалення тощо), тобто складати окремий об`єкт нерухомого майна у розумінні статті 181 ЦК України. Згідно зі\~статтею 367\~ЦК України\~майно,\~що є\~у спільній\~частковій власності,\~може бути\~поділено в\~натурі між\~співвласниками за\~домовленістю між\~ними. У разі поділу спільного майна між співвласниками право спільної часткової власності на нього припиняється. Договір про поділ нерухомого майна, що є у спільній частковій власності, укладається у письмовій формі і підлягає нотаріальному посвідченню. Системний аналіз правових норм статей 183, 358, 364 ЦК України дає підстави для висновку, що виділ часток (поділ) нерухомого майна, що перебуває у спільній частковій власності,\~є можливим, якщо кожній зі сторін буде виділено нерухоме майно, яке за розміром відповідає розміру часток співвласників у праві власності. Якщо виділ (поділ) технічно можливий, але з відхиленням від розміру ідеальних часток співвласників, то з урахуванням конкретних обставин поділ (виділ) може бути проведений зі зміною ідеальних часток і присудженням грошової компенсації співвласнику, частка якого зменшилась. Визначальним для виділу частки або поділу будинку в натурі, який перебуває у спільній частковій власності, є не порядок користування майном, а розмір часток співвласників та технічна можливість виділу частки або поділу будинку відповідно до часток співвласників. Такий правовий висновок викладено у постанові Верховного Суду від 17.04.2019, справа №\~545/3753/16-ц, провадження № 61-40289св18. Відповідно до висновку щодо технічної можливості поділу об`єкта нерухомого майна № 3 від 25.03.2024, складеного Комунальним підприємством Тростянецької міської ради «Бюро технічної інвентаризації», спірний житловий будинок має такі технічні характеристики: житловий будинок «А-1», прибудови «а, а1, а2», сарай «Б», вбиральня «В», літній душ «в», огорожа «1-4». Житловий будинок має загальну площу 96,3 кв.м. та житлову площу 38,6 кв.м., з яких: коридор 1-1 площею 3,8 кв.м., кухня 1-2 площею 15,6 кв.м., вітальня 1-3 площею 6,2 кв.м., житлова 1-4 площею 4,9 кв.м., житлова 1-5 площею 17,5 кв.м.; коридор ІІ площею 9,6 кв.м.; кухня 2-1 площею 11,4 кв.м., вітальня 2-2 площею 5,7 кв.м.; житлова 2-3 площею 16,2 кв.м.; комора 2-4 площею 5,4 кв.м. За технічними показниками об`єкт нерухомого майна може бути поділений на 2 об`єкти, а саме: 1) до складу об`єкту №1 запропоновано виділити: житловий будинок з прибудовою «А, а1» загальною площею 48,0 кв.м., житловою площею 22,4 кв.м.; коридор 1-1 площею 3,8 кв.м.; кухня 1-2 площею 15,6 кв.м.; вітальня 1-3 площею 6,2 кв.м.; житлова 1-4 площею 4,9 кв.м., житлова 1-5 площею 17,5 кв.м., а також сарай «Б», вбиральня «В», літній душ «в», огорожа « №1-3»; 2) до складу об`єкту №2 запропоновано виділити: житловий будинок з прибудовами «А, а, а2» загальною площею 48,3 кв.м., житловою площею 16,2 кв.м.; коридор ІІ площею 9,6 кв.м.; кухня 2-1 площею 11,4 кв.м.; вітальня 2-2 площею 5,7 кв.м.; житлова 2-3 площею 16,2 кв.м.; комора 2-4 площею 5,4 кв.м. (а.с. 17). Згідно висновку експерта № 1149 за результатами проведення судової земельно-технічної експертизи від 20.03.2025 поділ земельної ділянки з кадастровим номером 5925010100:00:009:0368 площею 0,1000 га, з цільовим призначенням для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд за адресою: [ADDRESS] , з виділенням належної [PERSON] 1/2 частини даної земельної ділянки та з урахуванням поділу в натурі житлового будинку, господарських будівель та споруд за адресою: [ADDRESS] , відповідно до висновку щодо технічної можливості поділу об`єкта нерухомого майна № 3 від 25.03.2024, складеного Комунальним підприємством Тростянецької міської ради «Бюро технічної інвентаризації», з технічної точки зору можливий з встановленням земельного сервітуту. Такий варіант розподілу земельної ділянки є найбільш раціональний. Площі запропонованих земельних ділянок складатимуть: І співвласник ( [PERSON] ) 500 кв.м. (1/2); ІІ співвласник ( [PERSON] ) 500 кв.м. (1/2). Також необхідно вирішити питання встановлення земельного сервітуту: 4 кв.м. ( п. «ж» ст. 99 Земельного кодексу України) на користь ІІ співвласника ( [PERSON] ) (а.с. 134-158). Згідно п. ж ч. 1 ст. 99 Земельного кодексу України власники або землекористувачі земельних ділянок чи інші заінтересовані особи можуть вимагати встановлення таких земельних сервітутів: право встановлення будівельних риштувань та складування будівельних матеріалів з метою ремонту будівель та споруд. Таким чином, спеціалістом КП ТМР «Бюро технічної інвентаризації» та експертом була установлена можливість виділу в натурі часток співвласників із спільної часткової власності у окремі об`єкти нерухомого майна із встановленням земельного сервітуту на користь відповідача. Позовні вимоги позивачки узгоджуються із запропонованими варіантами виділу часток нерухомого майна. Установлення земельного сервітуту відповідатиме інтересам відповідача. Враховуючи установлені судом обставини, а також вимоги вищевикладеного чинного законодавства, суд вважає за необхідне задовольнити позовні вимоги позивачки повністю. Відповідно до принципу диспозитивності цивільного судочинства, закріпленого у\~ст.\~13 ЦПК України, зважаючи на заяву представника позивачки про те, що позивачка залишає за собою судові витрати, суд не вирішує питання про розподіл судових витрат згідно\~ст. 141 ЦПК України.

Outcome: approved