Jurisdiction: civil
Date: 2025-08-04 00:00:00

До Соснівського районного суду м. Черкаси з позовом звернулася адвокат Кучер Ю.В. в інтересах [PERSON] до [PERSON] , [PERSON] , у якому просить визначити [PERSON] додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , терміном в два місяці з дня вступу рішення в законну силу. В обґрунтування позовних вимог вказує на те, що [INFO] померла [PERSON] . Після її смерті відкрилася спадщина, яка складається з 33/50 частини квартири [ADDRESS] та належала померлій згідно договору купівлі-продажу від 26.03.1997 року. Іншими співвласниками квартири є [PERSON] , якому належить 17/100 згідно договору дарування частини квартири від 27.11.1998 року, та [PERSON] , якій належить 17/100 згідно договору дарування частини квартири від 27.11.1998 року. Спадкоємцями першої черги по закону після померлої є її діти [PERSON] та [PERSON] . Вказала, що в січні 2025 року позивач в речах покійної бабусі знайшла заповіт, з якого їй стало відомо, що покійна [PERSON] за життя здійснила розпорядження щодо належного їй майна на випадок смерті та заповіла позивачу все своє майно, де б воно не було та з чого б воно не складалося і взагалі все те, що буде належати їй і на що за законом вона матиме право. Вказаний заповіт складений 07.06.2023 року та посвідчений приватним нотаріусом Черкаського міського нотаріального округу Лук`яновою Т.І. Позивач звернулася із заявою про прийняття спадщини до приватного нотаріуса Черкаського міського нотаріального округу, згідно якої було заведено спадкову справу (номер у спадковому реєстрі 73507973, номер у нотаріуса 9/2025). Разом з тим, нотаріусом винесена постанова про відмову у видачі свідоцтва про право на спадщину, згідно якої відмовлено [PERSON] у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом на квартиру [ADDRESS] у зв`язку з пропуском шестимісячного строку для подання заяви про прийняття спадщини. Зазначила, що позивач була необізнана про наявність заповіту, що є поважною причиною для пропуску строку для прийняття спадщини. Про наявний заповіт їй стало відомо лише у січні 2025 року. Просить визначити [PERSON] додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] . Відповідно до автоматизованого розподілу судової справи між суддями, дана справа 05.02.2025 року надійшла в провадження судді Соснівського районного суду м. Черкаси Ватажок-Сташинської А.В. Ухвалою Соснівського районного суду м. Черкаси від 24.03.2025 року відкрито провадження по справі за правилами загального позовного провадження з призначенням підготовчого засідання. Ухвалою Соснівського районного суду м. Черкаси від 17.06.2025 року закрите підготовче засідання та призначений судовий розгляд по справі. Наказом голови Соснівського районного суду м. Черкаси № 29-о від 02.07.2025 року суддя Ватажок-Сташинська А.В. відрахована зі штату суду у зв`язку із закінченням терміну відрядження. Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, справу передано на розгляд судді Троян Т.Є. Ухвалою судді Троян Т.Є. від 15.07.2025 року справу прийнято до провадження. Адвокат позивачки Кучер Ю.В. в судовому засіданні позовні вимоги підтримала та просила з позов задовольнити з викладених у ньому підстав. Відповідач [PERSON] позовні вимоги визнав та не заперечував проти задоволення позову, про що скерував до суду відповідну заяву. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явилася, про час та місце розгляду справи була повідомлена шляхом оголошення. Третя особа - приватний нотаріус Алексєєв М.Ю. просив розгляд справи проводити без його участі, у вирішенні питання щодо предмету спору покладався на розсуд суду. Суд, заслухавши адвоката позивача, дослідивши матеріали справи, встановив наступне. [INFO] в місті Черкаси померла [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] від 20.06.2024 року, актовий запис № 1769. Відповідно до ст. 1220 ЦК України, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи,\~або день, з якого вона оголошується померлою. Отже, [INFO] внаслідок смерті [PERSON] відкрилася спадщина у вигляді 33/50 частини квартири [ADDRESS] . Іншими співвласниками квартири є [PERSON] , якому належить 17/100 згідно договору дарування частини квартири від 27.11.1998 року, та [PERSON] , якій належить 17/100 згідно договору дарування частини квартири від 27.11.1998 року, що підтверджується довідкою КП ЧОО БТІ від 03.02.2025 року про зареєстроване право власності. Згідно ст. 1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Відповідно до ч. 1 ст. 1269 цього Кодексу спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Згідно ч. 1 ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. На випадок смерті [PERSON] залишила заповіт, посвідчений 07.06.2023 року приватним нотаріусом Черкаського міського нотаріального округу Лукяновою Т.І., реєстровий номер 1025, яким все своє майно, де б воно не було і з чого б воно не складалося, і взагалі все те, що буде їй належати на день смерті і на що вона матиме право за законом, заповіла своїй онучці [PERSON] , [INFO] . 17.01.2025 року заведена Спадкова справа № 9/2025 після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] . Як вбачається з наданої Спадкової справи № 9/2025, 17 січня 2025 року із заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] звернулася [PERSON] . Відповідно до Постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 17.01.2025 року, приватним нотаріусом Черкаського міського нотаріального округу Алексєєвим М.Ю. відмовлено [PERSON] у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, у зв`язку з пропуском [PERSON] шестимісячного строку для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] . Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом.\~Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.\~Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Як вказала адвокат позивача, причиною пропуску строку для подачі заяви про прийняття спадщини є необізнаність спадкоємця про наявність заповіту. Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Згідно положень постанови Верховного Суду від 26.06.2019 року, справа №565/1145/17, правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними. Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України і у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: тривала хвороба спадкоємців; велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; необізнаність спадкоємців про наявність заповіту, тощо. Згідно частини 1 статті 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. Відповідно до частини 3 статті 12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно з вимогами ст. 76-81 ЦПК України, засобами доказування у цивільній справі є письмові, речові і електронні докази, висновки експерта, показання свідків. Суд приймає до розгляду лише ті докази, які мають значення для справи. Обставини, які за законом повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися ніякими іншими засобами доказування. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Під час розгляду даної справи, судом було здійснено оцінку кожного аргументу позивача, та доказів по справі. На підставі чого було встановлено, що дані докази та аргументи є належними та допустимими, а також відповідають вимогам статті 95 ЦПК України. Таким чином, необізнаність спадкоємця про існування заповіту є поважною причинами пропуску строку. Необізнаність є людським фактором, наявність якого не дає змоги володіти певною інформацією через незалежні від волі особи обставини, а тому вона не може бути підтверджена відповідними доказами. В той же час факт необізнаності особи про наявність заповіту може бути спростовано шляхом надання суду інших доказів, що свідчать про протилежні обставини, однак матеріали справи таких доказів не містять. За вимогами ст.ст.12, 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків встановлених цим кодексом. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи (ч.1 ст.76 ЦПК України). Відповідно до ч.1 ст.77 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. В порядку ст.80 ЦПК України, достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. З огляду на вище вказане, суд на підставі досліджених доказів дійшов висновку, що позовні вимоги [PERSON] про визначення додаткового строку для прийняття спадщини підлягають задоволенню шляхом визначення [PERSON] додаткового строку для прийняття спадщини терміном два місяці з дня набрання рішенням законної сили. На підставі викладеного,

Outcome: approved