Jurisdiction: civil
Date: 2025-08-10 00:00:00

26\~травня 2025\~року згідно\~штампу на\~поштовому конверті\~ [PERSON] \~звернулась до\~суду з\~позовом до [PERSON] \~з вимогою\~про розірвання\~шлюбу,\~який зареєстровано\~між сторонами\~30\~серпня 2016\~року у\~виконавчого комітету\~Поршнянської сільської\~ради Пустомитівського\~району Львівської\~області, відповідний актовий\~запис №01. Позивач вказала, що від шлюбу сторони дітей не мають. Крім того, зазначила, що сімейне життя у сторін не склалося через відсутність спільних інтересів та різні погляди на життя, усі спроби позивача налагодити сімейні відносини з відповідачем виявились безрезультатними. Вказане призвело до того, що сім`я розпалась, сторони не підтримують шлюбних відносин та не ведуть спільного господарства, при цьому вирішити питання щодо розірвання шлюбу в добровільному порядку через органи державної реєстрації актів цивільного стану не виявилось можливим через відсутність спілкування. За таких обставин позивач вимушена була звернутися до суду із відповідним позовом, посилаючись на те, що подальше спільне життя з відповідачем і збереження шлюбу є неможливим, оскільки суперечить її інтересам (а.с.2-3,22-23). 28 травня 2025 року позовна заява надійшла до Самбірського міськрайонного суду Львівської області. Ухвалою Самбірського міськрайонного суду Львівської області від 25 червня 2025 року вказану позовну заяву прийнято до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження та призначено розгляд справи по суті з повідомленням сторін без їх виклику на 11 серпня 2025 року о 14 год. 30 хв. (а.с.13,20). Позивач [PERSON] \~про дату,\~час і\~місце розгляду\~справи повідомлена\~належним чином,\~(а.с.15,16\~зворотна сторона),\~заяву із\~запереченням проти\~розгляду справи\~за правилами\~спрощеного позовного\~провадження або\~клопотання про\~розгляд справи\~в судовому\~засіданні з\~викликом сторін\~не подавала. Разом з тим, у відповідній письмовій заяві, поданій нею через канцелярію суду, зазначила, що підтримує позовні вимоги в повному обсязі, бажання зберегти шлюб не має та заперечує проти надання строку для примирення, а також проохала суд провести розгляд справи без її участі на підставі наявних в матеріалах справи доказів (а.с.28). Відповідач [PERSON] про дату, час і місце розгляду справи повідомлений належним чином (а.с.16,17-18), заяву із запереченням проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження або клопотання про розгляд справи в судовому засіданні з викликом сторін не подавав, правом подати відзив на позовну заяву не скористався. Разом з тим, у відповідній письмовій заяві, поданій через канцелярію суду, обставини, викладені в позовній заяві, не оспорював та вказав, що ним визнаються позовні вимоги у повному обсязі, бажання зберегти шлюб не має та заперечував проти надання строку для примирення, прохав суд провести розгляд справи за його відсутності (а.с.29). Інших заяв з процесуальних питань від сторони відповідача до суду не надходило. Згідно ч.8\~ст.178 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України), у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами. Виходячи з положень ч.5 ст.279 ЦПК України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. У відповідності до вимог ч.2 ст.247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Згідно ч.1 ст.279 ЦПК України розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи в порядку загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у главі 10. Згідно з ч.4 ст.206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Суд, з`ясувавши позицію сторін у справі, викладену позивачем в позовній заяві та додатковій заяві, поданій до суду, а відповідачем у відповідній письмовій заяві, поданій до суду, дослідивши наявні в матеріалах справи докази та надавши їм належну оцінку, вважає, що позов підлягає задоволенню. Відповідно до положень частин 1-4 статті 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Частиною 1 статті 13 ЦПК України встановлено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Судом встановлені наступні обставини у справі та відповідні їм правовідносини. Із свідоцтва\~ про шлюб вбачається, що сторони зареєстрували шлюб 30 серпня 2016 року у виконавчому комітеті Поршнянської сільської ради Пустомитівського району Львівської області, відповідний актовий запис №01 (а.с.4,24). Від даного шлюбу сторони не мають спільних дітей (а.с.2-3,22-23). З письмових пояснень сторін та матеріалів справи вбачається, що спільне життя позивача з відповідачем не склалося через відсутність спільних інтересів, різні погляди на життя та відсутність взаєморозуміння, сторони втратили почуття любові, взаємоповаги та підтримки один до одного, проживають окремо, не підтримують шлюбних відносин та не ведуть спільного господарства, при цьому вирішити питання щодо розірвання шлюбу в добровільному порядку через органи державної реєстрації актів цивільного стану не виявилось можливим через відсутність спілкування.При цьому, сторони вважають подальше спільне життя і збереження шлюбу між ними неможливим (а.с.2-3,5,6,7,22-23,25,26,27,28,29). Відповідач [PERSON] правом подати відзив на позовну заяву не скористався, будь-яких заперечень проти позову з посиланням на відповідні докази не надав, проти розгляду справи в порядку спрощеного провадження не заперечував. Натомість, вищевзазначені обставини у справі відповідач не оспорював, фактично їх визнав, про що зазначив у заяві по суті справи, поданій до суду, тому у відповідності до вимог ч.1 ст.82 ЦПК України такі обставини не підлягають доказуванню. Згідно положень статті 111 Сімейного кодексу України (далі СК України) суд вживає заходів щодо примирення подружжя, якщо це не суперечить моральним засадам суспільства. Сторони не виявили бажання зберегти подружні відносини, письмово заперечували проти надання подружжю строку для примирення (а.с.1-3,22-23,28,29). Спору про поділ спільного майна подружжя на час розгляду даної справи немає. \~ \~ \~ \~Відповідно до ст.24 СК України, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. \~ \~ \~ \~ Згідно ч.2 ст.112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. Визнання відповідачем пред`явленого позову не суперечить закону, не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб. За такої сукупності обставин у справі суд дійшов висновку, що причини, які спонукали позивача [PERSON] на розірвання шлюбу, є обґрунтованими, подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу між ними є неможливим, воно суперечить інтересам кожного з подружжя, а тому позов підлягає задоволенню. Згідно зі ст.113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Позивач [PERSON] у зв`язку з реєстрацією шлюбу змінила своє дошлюбне прізвище з « [PERSON] » на « [PERSON] » (а.с.4,24). Разом з тим, [PERSON] із заявою про відновлення їй дошлюбного прізвища до суду не зверталась. Виходячи з наведеного, суд вважає за необхідне після розірвання шлюбу позивачу [PERSON] залишити прізвище « [PERSON] ». Питання про розподіл судових витрат позивачем не порушувалось.

Outcome: approved