Jurisdiction: civil
Date: 2025-08-13 00:00:00

Адвокат Бутирін Я.Я., який діє в інтересах ФОП [PERSON] звернувся в суд з позовом до [PERSON] про відшкодування збитків, пов`язаних з невиконанням договору підряду у розмірі 82892,50 грн. \~ \~ \~ \~В обґрунтування позову зазначено, що ФОП [PERSON] надає послуги з будівництва індивідуальних будинків, та комплексного ремонту квартир. В своїй діяльності позивач, серед іншого, залучає субпідрядників та виконавців окремих видів робіт. 13.03.2025 між ФОП [PERSON] та [PERSON] було укладено договір підряду №28, за умовами якого відповідач взяв на себе обов`язок виконати будівельні роботи (ремонт) згідно кошторису за адресою [ADDRESS] , в належній третій особі квартирі. Відповідно до пункту 3.1. договору №28 вартість робіт складає 27 832 гривень. Відповідно до пунктів 5.1. та 5.3. договору №28, строк виконання робіт мав становити 5 днів, починаючи з 14.03.2025 року. Також, на виконання умов договору підряду №28 сам відповідач отримав від позивача аванс в сумі 10 000 гривень, про що розписався в графіку отримання коштів. Окрім того, за вказівкою відповідача на (як стало відомо пізніше) належний громадянці Середі Юлії картковий рахунок « [NUMBER] » були перераховані 24 500 гривень, що підтверджується банківськими квитанціями. Разом з тим, в установлений договором №28 строк, [PERSON] до виконання робіт не приступив взагалі, про що було складено відповідний акт. Окрім того, 13.03.2025 між ФОП [PERSON] та [PERSON] було укладено другий договір підряду №29, за умовами якого відповідач взяв на себе обов`язок виконати будівельні роботи (ремонт) згідно кошторису за адресою: [ADDRESS] , в належній третій особі квартирі. Відповідно до пункту 3.1. договору №29 вартість робіт складає 135 143 гривень. Відповідно до пунктів 5.1. та 5.3. договору №29, строк виконання робіт мав становити 50 днів, починаючи з 13.03.2025 року. На виконання умов договору підряду №28 за вказівкою [PERSON] на (як стало відомо пізніше) належний громадянці Середі Юлії картковий рахунок « [NUMBER] » були перераховані 10 000 гривень. 21.03.2025 та 24.03.2025 позивач, за участі власника квартири [ADDRESS] , в якій мали виконуватися роботи, склав акти, якими було зафіксовано відсутність відповідача та будь-яких виконаних робіт відповідно до договору. Отже, за обома укладеними договорами підряду відповідач не розпочав роботи, не з`явився за адресою виконання робіт, не придбав і не доставив матеріали на об`єкти, тому 24.03.2025 позивач направив відповідачу повідомлення про розірвання договорів підряду від 13.03.2025 року №28 та №29. Також зазначено, що відповідно до пункту 6.14 договорів підряду у разі невиходу на об`єкт без поважної причини та без попередження, виконавець сплачує штраф та відбувається розірвання договору підряду зі сторони замовника без виплати грошей за вже виплачену роботу та повертається аванс, який був виданий замовником та сплачується пеня у розмірі 30% від даного договору, компенсуються інші витрати, пов`язані з виконанням цих робіт. \~ \~ \~ \~З наданого позивачем розрахунку [PERSON] зобов`язаний сплатити ФОП [PERSON] згідно договорів\~ підряду №28 та №29 від 13.03.2025 суму у розмірі 82892,50 грн. Із цих підстав, позивач просить суд стягнути з відповідача на його користь зазначену вище суму збитків, пов`язаних з невиконанням договору підряду та судові витрати. Ухвалою суду від 02.06.2025 дану позовну заяву було залишено без руху та надано позивачу строк для усунення недоліків тривалістю п`ять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. 05.06.2025 від представника позивача, адвоката Бутиріна Я.Я., через систему «Електронний суд» надійшла заява на усунення недоліків та електронна квитанція про сплату судового збору. Ухвалою судді від 16.06.2025 дану позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження. Постановлено розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін. Відповідачу було надано 15-ти денний строк з дня вручення ухвали про відкриття провадження подати відзив на позов. \~ \~ \~ \~У судовому засіданні представник позивача позов підтримав та просив задовольнити, не заперечив проти ухвалення заочного рішення у справі. Додатково зазначив, що до позову долучено копії квитанцій monobank про перерахування на рахунок [PERSON] грошових коштів на суму 14500 грн на виконання умов договору підряду. Дана сума не була включена у розрахунок даного позову, так як позивачем було подано окремий позов до дружини відповідача. Просив стягнути з [PERSON] на користь ФОП [PERSON] судовий збір у розмірі 968,96 грн. Також просив наразі не розглядати питання стягнення витрат на правову допомогу. Зазначив, що протягом п`яти днів після ухвалення рішення по справі, відповідно до ч.8 ст.141 ЦПК України, він надасть докази витрат, які сторона сплатила у зв`язку з розглядом даної справи. \~ \~ \~ \~Відповідач в\~судове засідання,\~призначене на\~08.07.2025\~не з`явився,\~про день\~та час\~розгляду справи\~повідомлений належним\~чином,\~що підтверджується\~рекомендованим повідомленням\~про вручення\~поштового відправлення\~(а.с.80).\~Про причини\~неявки суд\~не повідомив,\~будь-яких\~клопотань не\~заявляв. Відзив на позов не подав. \~ \~ \~ \~В судове засідання , призначене на 14.08.2025, відповідач повторно не з`явися. Судова повістка направлялася [PERSON] за місцем його реєстрації та була вручена матері відповідача (а.с.83), що відповідає нормам ч.3 ст.130 ЦПК України. \~ \~ \~ \~Суд зазначає, що небажання відповідача надавати докази, зокрема з причини ухилення від участі в судових засіданнях, дає суду право обмежитися доказами, наданими позивачем. Беручи до уваги ч. 1\~ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод\~Ради Європи від 04.11.1950, що набрала чинності для України 11.09.1997, яка передбачає право кожного на розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, а також те, що відповідач клопотань про відкладення судового засідання на адресу суду не направила, суд вважає за доцільне здійснити судовий розгляд за її відсутності. За таких обставин, суд вважає можливим відповідно до ст. ст.\~223,\~280 ЦПК України, розглянути справу та ухвалити заочне рішення у відсутності відповідача на підставі наявних у справі доказів, враховуючи, що представник позивача не заперечує проти такого вирішення справи. Дослідивши матеріали справи, вислухавши пояснення представника позивача, суд дійшов наступних висновків. Згідно із ч. 1\~ст. 2 ЦПК України\~завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Відповідно до ч. 1\~ст. 5 ЦПК України\~здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. Одним із принципів цивільного судочинства є диспозитивність, який полягає у тому, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього\~Кодексу, в межах заявленою нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим кодексом випадках. Учасник справи, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд (ст. 13 ЦПК України). Підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини (пункт 1 частини другої\~статті 11 ЦК України). Відповідно до частини другої статті 202ЦК України договір є правочином. Правочин має вчинятися у формі, встановленій законом частина четверта\~статті 203 ЦК України). Правочин може вчинятися усно або в письмовій формі. Сторони мають право обирати форму правочину, якщо інше не встановлено законом (частина перша\~статті 205 ЦК України). Договір набирає чинності з моменту його укладення (частина друга\~статті 631 ЦК України). Договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору (частина перша\~статті 638 ЦК України). Відповідно до ч. 1\~ст. 627 ЦК України\~сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього\~Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості. Згідно з ч. 1\~ст. 629 ЦК України\~договір є обов`язковим для виконання сторонами. \~ \~ \~ \~Судом встановлено, що 13.03.2025 між ФОП [PERSON] та [PERSON] було укладено договір підряду №28 (а.с.14-16). \~ \~ \~ \~Даний договір підряду містить підпис замовника ФОП [PERSON] та виконавця Крисько Д.О., особисті дані сторін, зокрема серію та номер паспорта, ІПН, зазначена адреса реєстрації, засоби зв`язку. За умовами договору підряду, виконавець (тобто [PERSON] ) зобов?язується виконати замовнику роботи згідно з кошторисом за адресою замовника, а замовник зобов?язується прийняти та оплатити такі роботи на умовах цього договору. Адреса виконання робіт: [ADDRESS] (п.1.1, 1.2 договору). Згідно з п.3.1, вартість робіт за цим договором згідно кошторису (Додаток №1) становить 27 832.00грн. Вартість буде коригуватися згідно актам виконаних робіт по факту виконаних робіт та купленних будівельних матеріалів (якщо матеріали купляє виконавець, тоді він повинен передати всі чеки на ці матеріали замовнику). Розділом 4 договору визначено, що розрахунки проводяться шляхом здійснення замовником авансових платежів частинами відповідно виконаних робіт, остаточний розрахунок за роботи буде проведено згідно підписаних актів виконаних робіт (АВР). Усі розрахунки проводяться у національній валюті України. Розрахунок проводиться тільки між замовником та виконавцем. У разі, якщо виконавець відмовляється від виконання умов договору, то він повинен сплатити пеню у розмірі 30% від даного договору та компенсувати інші витрати, пов?язані з виконанням цих робіт (пошук інших бригад, вивезення сміття, додаткові кошти іншім майстрам, які будуть доробляти цю роботу та інше). Також умовами договору підряду визначено початок виконання робіт, а саме з моменту підписання договору, але не пізніше ніж з 14.03.2025. Строк виконання робіт протягом 5 робочих днів (п.5.1, 5.2). Розділом 6 визначені обов`язки виконавця, зокрема п.6.2, 6.3 передбачено необхідність прибувати на об?єкт у призначений (робочий) час, заздалегідь узгоджений з замовником. Виняток - при наявності поважної причини можна бути відсутнім, про що заздалегідь проінформувати замовника. Поважні причини: стан здоров?я, пожежа (повінь, інші стихійні лиха), аварія (простій транспорту). Телефонувати замовнику або його представнику в разі відходу з об?єкту протягом робочого дня (на обід, взяти інструмент і т.п.). Так, на виконання договору підряду від 13.03.2025 №28, [PERSON] отримав аванс у розмірі 10\~000 грн, що підтверджується графіком отримання грошових коштів, який є додатком до договору, та який містить особистий підпис відповідача. Останнім даний факт не спростовано (а.с.17). Як зазначає позивач, в установлений договором №28 строк відповідач до виконання робіт не приступив взагалі. 24.03.2025 року позивач, за участі власника квартири [ADDRESS] , в якій мали виконуватися роботи, [PERSON] , склав акт, яким було зафіксовано відсутність відповідача [PERSON] на об`єкті з 14.03.2025 по 24.03.2025 включно та будь-яких виконаних робіт відповідно до договору (а.с.20). Акт фіксації порушень від 24.03.2025 було надіслано відповідачеві за адресою його реєстрації, що підтверджується даними, які долучено до позову (а.с.20 звор.). Також судом встановлено, що 13.03.2025 між ФОП [PERSON] та [PERSON] було укладено другий договір підряду №29, за умовами якого відповідач взяв на себе обов`язок виконати будівельні роботи (ремонт), згідно кошторису за адресою: [ADDRESS] , в належній третій особі квартирі (а.с.21-23). Даний договір підряду містить підпис замовника ФОП [PERSON] та виконавця Крисько Д.О., особисті дані сторін, зокрема серію та номер паспорта, ІПН, зазначена адреса реєстрації, засоби зв`язку. Відповідно до п. 3.1. договору №29, вартість робіт складає 135 143 гривень. Згідно з п. п. 5.1. та 5.3. договору №29, строк виконання робіт мав становити 50 днів, починаючи з 13.03.2025 року. Розділом 6 визначені обов`язки виконавця, які є аналогічними з договором підряду від 13.03.2025 №28. В установлений договором №29 строк відповідач [PERSON] до виконання робіт не приступив, що підтверджується актами фіксації порушень від 21.03.2025 та від 24.03.2025, які було складено замовником за участю власника об`єкта [PERSON] (а.с.43, 44). Акти фіксації порушень від 21.03.2025 та від 24.03.2025 було надіслано відповідачеві за адресою його реєстрації, що підтверджується даними, які долучено до позову (а.с.44 звор.). Відповідно до\~ст. 837 ЦК України\~за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу. Згідно зі \~ст. 846 ЦК України\~строки виконання роботи або її окремих етапів встановлюються у договорі підряду. Якщо у договорі підряду не встановлені строки виконання роботи, підрядник зобов`язаний виконати роботу, а замовник має право вимагати її виконання у розумні строки, відповідно до суті зобов`язання, характеру та обсягів роботи та звичаїв ділового обороту. Як передбачено\~ст. 849 ЦК України\~замовник має право у будь-який час перевірити хід і якість роботи, не втручаючись у діяльність підрядника. Якщо підрядник своєчасно не розпочав роботу або виконує її настільки повільно, що закінчення її у строк стає явно неможливим, замовник має право відмовитися від договору підряду та вимагати відшкодування збитків. Якщо під час виконання роботи стане очевидним, що вона не буде виконана належним чином, замовник має право призначити підрядникові строк для усунення недоліків, а в разі невиконання підрядником цієї вимоги - відмовитися від договору підряду та вимагати відшкодування збитків або доручити виправлення роботи іншій особі за рахунок підрядника. Замовник має право у будь-який час до закінчення роботи відмовитися від договору підряду, виплативши підрядникові плату за виконану частину роботи та відшкодувавши йому збитки, завдані розірванням договору. Відповідно до ч. 2\~ст.852 ЦК України за наявності у роботі істотних відступів від умов договору підряду або інших істотних недоліків замовник має право вимагати розірвання договору та відшкодування збитків. Згідно з ч.1\~ст.875 ЦК України\~за договором будівельного підряду підрядник зобов`язується збудувати і здати у встановлений строк об`єкт або виконати інші будівельні роботи відповідно до проектно-кошторисної документації, а замовник зобов`язується надати підрядникові будівельний майданчик (фронт робіт), передати затверджену проектно-кошторисну документацію, якщо цей обов`язок не покладається на підрядника, прийняти об`єкт або закінчені будівельні роботи та оплатити їх. Частиною 3\~ст. 875 ЦК України\~передбачено, що до договору будівельного підряду застосовуються положення цього\~Кодексу, якщо інше не встановлено законом. Відповідно до вимог ст. ст.\~525,\~526 ЦК України\~одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. Зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього\~Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Згідно з ч.1\~ст. 530 ЦК України\~якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Статтею 610 ЦК України\~встановлено, що порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Згідно зі\~ст. 611 ЦК України\~у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: припинення зобов`язання внаслідок односторонньої відмови від зобов`язання, якщо це встановлено договором або законом, або розірвання договору, відшкодування збитків та моральної шкоди. Спірні правовідносини, які склалися між сторонами, регулюються нормами\~Цивільного кодексу України, що опосередковують правовідносини за договором підряду, згідно з яким одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу (ч. 1\~ст. 837 ЦК України). Яв встановлено в судовому засіданні та підтверджується матеріалами справи, відповідач [PERSON] , отримавши аванс, до виконання будівельних робіт, визначених договорами підряду від 13.03.2025 №28 та №29 не приступив, не з`явився за адресою виконання робіт, не придбав і не доставив матеріали на об`єкти, а отже порушив їх умови. Як зазначалося вище, відповідно до ст. 849 ЦК України якщо підрядник своєчасно не розпочав роботу або виконує її настільки повільно, що закінчення її у строк стає явно неможливим, замовник має право відмовитися від договору підряду та вимагати відшкодування збитків. Також, відповідно до ч. ч. 1, 2\~ст. 883 ЦК України, підрядник відповідає за недоліки збудованого об`єкта, за прострочення передання його замовникові та за інші порушення договору (за недосягнення проектної потужності, інших запроектованих показників тощо), якщо не доведе, що ці порушення сталися не з його вини. За невиконання або неналежне виконання обов`язків за договором будівельного підряду підрядник сплачує неустойку, встановлену договором або законом, та відшкодовує збитки в повному обсязі. Тому, 24.03.2025 позивач направив відповідачу [PERSON] повідомлення про розірвання договорів підряду від 13.03.2025 року №28 та №29 та претензію, якій вимагав сплати пеню та штраф, який передбачений п.6.14 договорів підряду (а.с.45, 46). Вказане підтверджується відповідними описами вкладення та поштовими квитанціями. Так, відповідно до пункту 6.14 договорів підряд №28 Та № 29 від 13.03.2025, виконавець зобов`язаний узгодити із замовником кількість працівників, що будуть працювати з ним на цьому об?єкті (ксерокопії паспортів та ІНН кожного робітника надаються замовнику). Виконавець попереджає замовника про невихід свій чи свого працівника на об?єкт з вечора попереднього дня (не пізніше 18:00), якщо є поважна причина, але не більше 2-х разів. У разі порушення сплачує штраф\~2000\~грн за себе чи за працівника, за другий не вихід протягом строку дії договору сплачує штраф\~4000\~грн, за третій не вихід на об?єкт сплачує штраф\~6000\~грн. та розривається договір підряду зі сторони замовника без виплати грошей за вже виплачену роботу. Крім того виконавець повертає аванс, який був виданий замовником, сплачує пеню у розмірі 30% від даного договору та компенсує інші витрати, пов?язані з виконанням цих робіт (пошук інших бригад, вивезення сміття, додаткові кошти іншім майстрам, які будуть доробляти цю роботу та інше).Запізнення більш ніж на півгодини раніше узгодженого графіка роботи - штраф\~1000\~грн. з людини. Як зафіксовано актами порушень від 21.03.2025 та від 24.03.2025, відповідач з 14.03.2025 року по 24.03.2025 року на об`єктах на з`являвся, роботи не виконував. Таким чином, з урахуванням положень пункту 6.14 договорів підряду, позивач надав суду розрахунок на загальну суму 82892,50 грн, яка підлягає стягненню з відповідача. Так, відповідно до договору підряду №28, відповідач [PERSON] має сплатити штраф в розмірі 2 000 + 4 000 + 6 000 = 12 000 гривень, а також пеню в розмірі 30% від суми договору, тобто 27 832*0,3 = 8 349,60 гривень. Всього за договором №28 має сплатити 10\~000 (аванс) + 12 000 + 8 349,60 = 30 349,60 гривень. З урахуванням положень пункту 6.14 договору №29, відповідач має сплатити штраф в розмірі 2 000 + 4 000 + 6 000 = 12 000 гривень, а також пеню в розмірі 30% від суми договору, тобто 135 143 *0,3 = 40 542,90 гривень. Всього відповідач [PERSON] за договором №29 має сплатити 12 000 + 40 542,90 = 52 542,90 гривен. Статтями 12,13 ЦПК України визначено, що суд вирішує цивільний спір на засадах змагальності із застосуванням принципу диспозитивності в межах заявлених вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи. Відповідно до ч.1, 2\~ст.77 ЦПК України\~належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування (ст.ст.79,80 ЦПК України). Відповідно до ч.1\~ст.81 ЦПК України\~кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Отже, сторона, яка посилається на ті чи інші обставини, знає і може навести докази, на основі яких суд може отримати достовірні відомості про них. У противному разі, за умови недоведеності тих чи інших обставин суд вправі винести рішення по справі на користь протилежної сторони. Таким чином, доказування є юридичним обов`язком сторін і інших осіб, які беруть участь у справі. Відповідач [PERSON] відзив на позов не надав та не спростував обставини, зазначені позивачем. Також, наведені представником позивача розрахунки належним чином не заперечив, власних не провів, доказів їх неправильності суду не надав. Із огляду на зазначене, у суду немає підстав сумніватися у обґрунтованості розрахунків, які беруться до уваги. Суд критично оцінює та не приймає до уваги долучений до позову протокол огляду мобільного телефону позивача з додатком роздруківки переписки в додатку «Viber» (а.с.25-42), оскільки з його змісту неможливо належним чином встановити абонентів зв`язку та ідентифікувати ведення переписки саме між сторонами справи та саме з приводу предмету спору. Разом з тим, з огляду на зазначені правовідносини, надані стороною позивача докази, судом виявлено порушене право ФОП [PERSON] , яке підлягає захисту. За таких обставин, враховуючи викладене вище, суд дійшов висновку, що на відповідача слід покласти цивільну відповідальність за невиконання умов договорів підряду від 13.03.2025 шляхом стягнення з [PERSON] на користь ФОП [PERSON] коштів у розмірі\~ \~82892, 50 гривень, а тому позов підлягає до задоволення. \~Європейським судом з прав людини зазначено, що пункт перший статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними, залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (рішення у справі «Проніна проти України», від 18 липня 2006 року № 63566/00, § 23). Відповідно до ст.141 ЦПК України на користь позивача з відповідача підлягає стягненню судовий збір у розмірі 968, 96 гривень. \~На підставі викладеного,

Outcome: approved