Jurisdiction: civil
Date: 2025-08-19 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовом до відповідача про стягнення заборгованості за кредитним договором. В позовній заяві посилався на те, що 15.05.2024 року, будучи клієнтом Банку, Позичальник уклав з Банком кредитний договір ABH0CT155101715779488421, щодо надання йому кредиту в розмірі 45800.00 грн. строком на 36 місяців (тобто до 14.05.2027 року) зі сплатою процентів у розмірі 55.00 щорічно та комісії в розмірі 0.00 грн. (Кредитний договір складається із Заяви Клієнта та Графіку погашення кредиту). Відповідно до договору позивач надав відповідачу кредитні кошти, а відповідач [PERSON] взяв зобов`язання щодо повернення кредиту. Відповідач свої зобов`язання не виконав. Станом на\~04.04.2025\~року заборгованість\~Відповідача за\~даним кредитним\~Договором складала\~суму в\~розмірі 69465.15\~грн.,\~яка складається\~з:\~45800\~грн.\~-\~загальний залишок\~заборгованості за\~наданим кредитом\~(тілом\~кредиту);\~21303.80\~грн.\~-\~загальний залишок\~заборгованості за\~процентами;\~0.00\~грн.\~-\~загальний залишок\~заборгованості за\~комісією;\~2361.35\~грн.\~-\~загальний залишок\~заборгованості за\~пенею. Тому позивач просив суд стягнути з відповідача заборгованість за кредитним договором в сумі 69465.15 грн. Також просив стягнути з відповідача на його користь судові витрати. Ухвалою судді Київського районного суду м. Полтави від 09 квітня 2024 року відкрито провадження за вказаною позовною заявою, справу вирішено розглядати за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін. Заперечення від учасників справи проти розгляду справи в спрощеному позовному провадженні суду не подавалися. Відповідач [PERSON] , будучи повідомленим про розгляд справи судом, відзив на позовну заяву не подав. Інші заяви та клопотання від сторін не надходили. В судове засідання представник позивача не з`явився. В матеріалах справи наявне його клопотання про розгляд справи за його відсутності. Відповідач, який належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи, в засідання також не з`явився, про причини неявки не повідомив. Враховуючи наявність достатніх матеріалів про права та правовідносини сторін, відсутність підстав для відкладення розгляду справи, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності осіб, що в засідання не з`явились. За таких обставин, відповідно до ст. ст. 280, 281 ЦПК України судом постановлено ухвалу про заочний розгляд справи. Дослідивши та оцінивши докази у справі в їх сукупності, суд приходить до наступних висновків. Судом встановлено, що 15.05.2024 року між сторонами по справі укладено кредитний договір № ABH0CT155101715779488421 шляхом підписання заяви про надання послуги «Швидка готівка». За умовами зазначеного договору: вид кредиту Послуга Швидка готівка; тип кредиту Кредит строковий; сума кредиту 45800 грн; строк кредиту - 36 місяців з 2024-05-15 р. по 2027-05-14 р. включно; процентна ставка (фіксована) - 55 % на рік. Проценти за користування кредитом сплачуються у складі щомісячного платежу. Розрахунок процентів здійснюється на фактичний залишок заборгованості за кожний календарний день, за формулою: сума заборгованості * річну відсоткову ставку/360 днів (умовно) на рік; розмір щомісячного платежу 2646.91 грн. Відповідно до ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та актів цивільного законодавства. Відповідно до\~частини першої\~статті\~1054\~ЦК України\~за\~кредитним договором\~банк або\~інша фінансова\~установа (кредитодавець)\~зобов`язується\~надати грошові\~кошти (кредит)\~позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти (частина перша\~статті 1048 ЦК України). За змістом\~статті 1056-1 ЦК України\~розмір процентів та порядок їх сплати за договором визначаються в договорі залежно від кредитного ризику, наданого забезпечення, попиту і пропозицій, які склалися на кредитному ринку, строку користування кредитом, розміру облікової ставки та інших факторів. Відповідно до частини першої\~статті 1048 ЦК України\~позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України. У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики. Згідно зі статтею 1049 згаданого Кодексу позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками. Як встановлено судом, позивач свої зобов`язання за договором перед відповідачем виконав, надав йому кредитні кошти у передбаченому договором розмірі. Вказана обставина підтверджується випискою про рух коштів по рахунку відповідача. Але відповідач належним чином свої зобов`язання за договором не виконував, вчасно кредитні кошти не повертав, у зв`язку з чим виникла заборгованість станом на 04.04.2025 року у розмірі: 45800 грн. - загальний залишок заборгованості за наданим кредитом (тілом кредиту); 21303.80 грн. - загальний залишок заборгованості за процентами. Вказана обставина підтверджується розрахунком заборгованості та випискою про рух коштів по рахунку. Згідно із частиною першою\~статті 1050 ЦК України\~якщо позичальник своєчасно не повернув суму позики, він зобов`язаний сплатити грошову суму відповідно до\~статті 625 цього Кодексу. Згідно із частиною другою\~статті 1050 ЦК України якщо договором встановлений обов`язок позичальника повернути позику частинами (з розстроченням), то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилася, та сплати процентів, належних йому відповідно до\~статті 1048\~цього Кодексу. Тому з відповідача на користь позивача підлягає до стягнення заборгованість за наданим кредитом (тілом кредиту) у розмірі 45800 грн та заборгованість за процентами у розмірі 21303.80 грн. Вирішуючи позовні вимоги про стягнення неустойки, суд приходить до наступних висновків. За змістом\~статті 549 ЦК України\~неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання. Частинами першою, другою\~статті 551 ЦК України\~визначено, що предметом неустойки може бути грошова сума, рухоме і нерухоме майно. Якщо предметом неустойки є грошова сума, її розмір встановлюється договором або актом цивільного законодавства. Як передбачено пунктом 12 кредитного договору № ABH0CT155101715779488421 від 15.05.2024 року, у випадку порушення Клієнтом зобов`язань із погашення Заборгованості Клієнт сплачує Банку пеню у розмірі 0,07% (не менше 1 грн ) від суми простроченої заборгованості по кредиту за кожен день прострочки, при цьому пеня за невиконання зобов`язання щодо повернення кредиту та процентів за ним не може перевищувати подвійної облікової ставки Національного банку України, що діяла у період, за який сплачується пеня, та не може бути більшою за 15 (п`ятнадцять) відсотків суми простроченого платежу. В той же час згідно п. 18 розділу «Прикінцеві та перехідні положення» Цивільного кодексу України у період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування у разі прострочення позичальником виконання грошового зобов`язання за договором, відповідно до якого позичальнику було надано кредит (позику) банком або іншим кредитодавцем (позикодавцем), позичальник звільняється від відповідальності, визначеної\~статтею 625\~цього Кодексу, а також від обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за таке прострочення. Установлено, що неустойка (штраф, пеня) та інші платежі, сплата яких передбачена відповідними договорами, нараховані включно з 24 лютого 2022 року за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) за такими договорами, підлягають списанню кредитодавцем (позикодавцем). На підставі викладеного позовні вимоги про стягнення з відповідача неустойки задоволенню не підлягають. Таким чином позов підлягає до часткового задоволення. З відповідача на користь позивача необхідно стягнути заборгованість за тілом кредиту у розмірі 45800 грн та заборгованість за процентами у розмірі 21303.80 грн, а всього 67103.80 грн. В задоволенні решти позовних вимог необхідно відмовити. Відповідно до ч.1\~ст. 141 ЦПК України\~судовий збір покладається на сторони пропорційно до задоволених відносно них позовних вимог. Вирішуючи питання про розподіл судових витрат, суд бере до уваги, що позов задоволено частково на 97%, тому відповідача на користь позивача підлягають до стягнення судові витрати у розмірі 2422,40 х 97% = 2349,73 грн. Всього з відповідача на користь позивача необхідно стягнути 69453,53 грн.

Outcome: partial