Jurisdiction: civil
Date: 2025-08-13 00:00:00

У травні 2024 року Акціонерне товариство «Хмельницькобленерго» (далі - АТ «Хмельницькобленерго») звернулося до суду з позовом до [PERSON] про стягнення вартості необлікованої електричної енергії. В обґрунтування позову зазначає, що 24 листопада 2021 року представниками Ізяславського РЕМ за адресою: [ADDRESS] у споживача [PERSON] виявлено порушення пункту 5.5.5 ПРРЕЕ, а саме: самовільне безоблікове підключення електропроводки до мережі не оператора системи розподілу шляхом здійснення нахилу лічильника електричної енергії та приєднання електропроводки до вхідних клем лічильника, а також складено акт про порушення № В000058. На підставі акта про порушення ПРРЕЕ 21 січня 2022 року на засіданні комісії по розгляду актів про порушення ПРРЕЕ визначено обсяг та вартість необлікованої електричної енергії відповідно до підпункту 2 пункту 8.4.8 ПРРЕЕ. Із 30 травня 2021 року (з дня останнього контрольного огляду) по 24 листопада 2021 року нараховано за актом 7050 кВт·год на загальну суму 34\~548 грн 29 коп із ПДВ. З урахуванням вищевикладеного, АТ «Хмельницькобленерго» просить суд стягнути з [PERSON] на свою користь заборгованість у виді вартості необлікованої електричної енергії у сумі 34 548 грн 29 коп та судові витрати по справі. Ухвалою судді від 28 травня 2024 року прийнято позовну заяву АТ «Хмельницькобленерго» до розгляду, відкрито провадження та призначено підготовче судове засідання, справу вирішено розглядати за правилами загального позовного провадження. Заочним рішенням Ізяславського районного суду Хмельницької області від 05 вересня 2024 року позовну заяву АТ «Хмельницькобленерго» задоволено. Ухвалою Ізяславського районного суду Хмельницької області від 12 листопада 2024 року задоволено заяву [PERSON] про перегляд заочного рішення. Скасовано заочне рішення Ізяславського районного суду Хмельницької області від 05 вересня 2024 року. Призначено підготовче судове засідання у справі. Вирішено розглядати справу за правилами загального позовного провадження. Ухвалою суду від 25 лютого 2025 року задоволено клопотання представника позивача про витребування доказів. Ухвалою суду від 07 квітня 2025 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті. Представник позивача Гучинський П. Л. у судовому засіданні позов підтримав та просив його задовольнити. Представник відповідача адвокат Дацишина М. В. проти задоволення позову АТ «Хмельницькобленерго» заперечила. Вказала, що позивачем не доведено факту порушення відповідачем ПРРЕЕ. Пояснила, що [PERSON] за адресою: [ADDRESS] не проживав та послугами позивача не користувався, власником вказаного жилого будинку не являвся. Договору з АТ «Хмельницькобленерго» не укладав. Самовільного підключення до електричної мережі не допускав. У присутності відповідача акт про порушення не складали. Про засідання комісії по розгляду актів про порушення ПРРЕЕ його не повідомлено. Відповідно до\~частини 1\~статті 244\~ЦПК України\~у виняткових випадках залежно від складності справи суд може відкласти ухвалення та проголошення судового рішення на строк не більше десяти днів з дня переходу до стадії ухвалення судового рішення, оголосивши дату та час його проголошення. Ухвалою суду від 05 серпня 2025 року відкладено ухвалення та проголошення судового рішення та оголошено, що проголошення судового рішення у даній справі відбудеться о 17 год. 00 хв. 14 серпня 2025 року у залі судових засідань у приміщенні Ізяславського районного суду Хмельницької області. У оголошені судом дату та час проголошення судового рішення учасники справи та їх представники не з`явилися, повідомлені належним чином, про причини неприбуття суд не повідомили. Фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється у відповідності до вимог частини 2 статті 247 ЦПК України у зв`язку з неявкою у судове засідання всіх учасників справи. Заслухавши пояснення представників сторін, допитавши свідків, дослідивши письмові матеріали справи, суд приходить до висновку, що позовна заява підлягає до задоволення із наступних підстав. Відповідно до частини 1 статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (частини 1-4 статті 12 ЦПК України). Частиною 1 статті 13 ЦПК України встановлено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Згідно до змісту частини 1 статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом (частина 1 статті 81 ЦПК України). Відповідно до частини 1 статті 89\~ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Судом встановлено, що АТ «Хмельницькобленерго» здійснює розподіл електроенергії, зокрема, за адресою: [ADDRESS] по особовому рахунку № [NUMBER] . Споживачем електричної енергії за вказаним особовим рахунком є [PERSON] , що підтверджується розрахунком по особовому рахунку № [NUMBER] . Згідно з інформацією Відділу поліцейської діяльності № 2 Шепетівського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області від 21 березня 2025 року № 49498-2925 24 листопада 2021 року до Відділу надійшли повідомлення, що в [ADDRESS] виник конфлікт власника будинку з працівниками РЕМ із приводу того, що власник не пускає даних працівників до лічильника. Дані повідомлення зареєстровані в ЄО за №№ 4813, 4814 від 24 листопада 2021 року. На даний виклик прибув інспектор СРПП Відділу поліцейської діяльності № 2 Шепетівського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області старший лейтенант поліції Шпінь Д. В. 24 листопада 2021 року при проведенні працівниками АТ «Хмельницькобленерго» перевірки дотримання споживачами ПРРЕЕ за адресою: [ADDRESS] за участі споживача [PERSON] складено Акт про порушення № В000058, відповідно до якого зафіксовано факт порушення пункту 5.5.5 ПРРЕЕ, а саме: самовільне безоблікове підключення електропроводки до мережі не оператора системи розподілу шляхом здійснення нахилу лічильника електричної енергії та приєднання електропроводки до вхідних клем лічильника (перша і третя клеми), при включеному навантаженні лічильник не працював. Вказаний акт підписаний чотирма представниками АТ «Хмельницькобленерго» та в ньому зазначено, що споживач електроенергії відмовився від підпису акта. Також складено Додаток № 1 до акта про порушення № В000058 від 24 листопада 2021 року, на якому зображено схему електропостачання\~самовільного безоблікового приєднання по [ADDRESS] споживача [PERSON] . Відповідно до протоколу засідання комісії по розгляду актів про порушення ПРРЕЕ № 1 від 21 січня 2022 року за результатами розгляду вищевказаного акта комісія прийняла рішення про правомірність складення акта про порушення № В000058 від 24 листопада 2021 року та про причетність споживача до виявленого порушення підпункту 7 пункту 8.4.2 ПРРЕЕ, яке здійснено шляхом самовільного безоблікового підключення електропроводки до мережі не оператора системи розподілу шляхом здійснення нахилу лічильника електроенергії та приєднання електропроводки до вхідних клем лічильника. Згідно з підпунктом 2 пункту 8.4.8 ПРРЕЕ прийнято рішення про проведення розрахунку за період з 30 травня 2021 року (з дня останнього контрольного огляду) по 24 листопада 2021 року. Нараховано за актом 7050 кВт·год на суму 28 790 грн 24 коп, ПДВ 5758 грн 05 коп, усього до сплати 34 548 грн 29 коп. Допитаний у судовому засіданні свідок [PERSON] , який працює на посаді інспектора СРПП Відділу поліцейської діяльності № 2 Шепетівського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області, суду показав, що він перебував на чергуванні в складі групи реагування патрульної поліції. Відділом отримано повідомлення від АТ «Хмельницькобленерго» про те, що [PERSON] підключився до мережі поза лічильником. Свідок прибув на місце події, де перебували працівники Ізяславського РЕМ та [PERSON] . При цьому останній мав ознаки сп`яніння. Інших осіб у вказаному житлі не було. Свідку було продемонстровано порушення із метою фіксації даного факту у єдиному обліку. У подальшому працівниками Ізяславського РЕМ було складено акт про порушення, від підписання якого відповідач у присутності свідка відмовився. Також вказаний акт було запропоновано підписати [PERSON] , але свідок ставити свій підпис відмовився. Свідок [PERSON] , який на час виникнення спірних правовідносин працював на посаді начальника дільниці Ізяславського РЕМ, суду показав, що вранці 24 листопада 2021 року проводилися заміри навантаження споживачів, внаслідок чого виявлено нетипово надмірне навантаження у житловому будинку в [ADDRESS] . Працівники РЕМ постукали у двері, які відчинив [PERSON] . Після того, як відповідачу було пред`явлено службові посвідчення працівників РЕМ, останній впустив їх до свого будинку. Там було виявлено факт безоблікового споживання електричної енергії, при цьому споживач використовував електроприлади. Відповідач пояснював, що кошти на оплату електроенергії у нього відсутні, а будинок потрібно опалювати, тому він здійснив позаоблікове підключення. Надалі, [PERSON] схопив сокиру та почав погрожувати працівникам РЕМ, які викликали поліцію. При поліцейському відповідач заспокоївся, показавши працівнику поліції якийсь документ на підтвердження своєї особи. У подальшому було складено акт про порушення, від підписання якого [PERSON] відмовився у присутності поліцейського. Копію вказаного акта було вручено відповідачу. Працівник поліції свій підпис на акті ставити також відмовився. Аналогічні показання надали допитані в судовому засіданні в якості свідків працівники Ізяславського РЕМ [PERSON] та [PERSON] . При цьому [PERSON] повідомив суду, що особу [PERSON] встановлено працівником поліції по посвідченню водія та інформації на службовому планшеті поліцейського. Ствердив, що відповідачу було вголос зачитано акт про порушення та запропоновано надати свої пояснення. Проте [PERSON] відмовився від надання письмових пояснень та підписання акта. Також свідок [PERSON] ствердив суду, що у акті про порушення було повідомлено про час і місце проведення засідання комісії оператора системи з розгляду складеного акта про порушення, однак на вказане засідання порушник не прибув. Спірні правовідносини врегульовані Законом України «Про ринок електричної енергії» від 13 квітня 2017 року № 2019-VIII та Правилами роздрібного ринку електричної енергії, затвердженими Постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14 березня 2018 року № 312 (далі - ПРРЕЕ). У пунктах 1.1.1, 1.1.2 ПРРЕЕ (тут і далі у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) зазначено, що ПРРЕЕ регулюють взаємовідносини, які виникають під час купівлі-продажу електричної енергії між електропостачальником (електропостачальниками) та споживачем (для власного споживання), а також їх взаємовідносини з іншими учасниками роздрібного ринку електричної енергії, визначеними цими Правилами. Учасниками роздрібного ринку є: електропостачальники, оператор системи передачі, оператори систем розподілу, у тому числі оператори малих систем розподілу, споживачі, основні споживачі, субспоживачі, виробники електричної енергії, які підпадають під визначення розподіленої генерації, та інші учасники ринку, які надають послуги, пов`язані з постачанням електричної енергії споживачу з метою використання ним електричної енергії на власні потреби. Правила є обов`язковими для виконання усіма учасниками роздрібного ринку. До споживачів електричної енергії належать фізична особа, у тому числі фізична особа - підприємець, або юридична особа, що купує електричну енергію для власного споживання. Об`єкт - це електрифікована споруда (сукупність електрифікованих споруд на одній території) або частина електрифікованої споруди, що належить суб`єкту господарювання або фізичній особі на праві власності чи користуванні (пункт 1.1.2 ПРРЕЕ). У пункті 1.2.1 ПРРЕЕ зазначено, що на роздрібному ринку електричної енергії споживання та використання електричної енергії для потреб електроустановки споживача здійснюється за умови забезпечення розподілу/передачі та продажу (постачання) електричної енергії на підставі договорів про розподіл/передачу, постачання електричної енергії, надання послуг комерційного обліку, які укладаються відповідно до цих Правил, Кодексу системи передачі, Кодексу систем розподілу та Кодексу комерційного обліку. Згідно з пунктом 2.3.1 ПРРЕЕ на роздрібному ринку виробництво, передача, розподіл, постачання та споживання електричної енергії без розрахункових засобів комерційного обліку не допускається, крім випадків, передбачених цими Правилами та Кодексом комерційного обліку. Розділом V ПРРЕЕ визначено права, обов`язки та відповідальність учасників роздрібного ринку. Так, відповідно до підпункту 20 пункту 5.5.5 ПРРЕЕ споживач електричної енергії зобов`язаний не допускати безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача, а також відшкодовувати збитки, завдані оператору системи та/або споживачу (основному споживачу), у разі виявлення безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача. Пунктом 8.2.4 ПРРЕЕ передбачено, що у разі виявлення представниками оператора системи пошкоджень чи зриву пломб та/або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів вимірювальної техніки, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів вимірювальної техніки з метою зміни їх показів, самовільних підключень до електричних мереж розрахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до порядку, визначеного главою 8.4 цього розділу. Пунктом 8.2.5 ПРРЕЕ визначено, що у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів безоблікового споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки, оформлюється акт про порушення згідно з формою, наведеною у додатку 9 до цих Правил. Акт про порушення складається представниками оператора системи, які мають таке право згідно з посадовою інструкцією, пройшли відповідне навчання та інструктаж, після пред`явлення ними службових посвідчень. В акті про порушення мають бути зазначені зміст виявленого порушення з посиланням на відповідні пункти цих Правил та всі необхідні для визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії параметри, що характеризують електроустановку споживача, схему підключення електроустановки споживача та її графічне зображення із зазначенням: меж балансової належності; перерізів та матеріалу всіх проводів (кабелів), наявних у схемі підключення; номінальної сили струму спрацювання комутаційних апаратів, задіяних у схемі підключення; фазування лічильника на дату оформлення акта про порушення. Споживачі, представники оператора системи, інші особи, присутні при перевірці, під час здійснення перевірки електроустановок мають право здійснювати фото- та відеозйомку для фіксації виявлених порушень та/або відмови споживача (представника споживача або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки) підписувати акт про порушення, про що зазначається в акті про порушення. В акті про порушення заповнюються всі графи та рядки без пропусків. Виправлення чи підчищення не допускаються. Текст повинен бути однозначним, без можливості подвійного тлумачення. В акті зазначаються заходи, яких було вжито або яких необхідно вжити для усунення допущених порушень. Акт про порушення складається у двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві. Акт про порушення підписується представником (представниками) оператора системи, який (які) брали участь у перевірці, та споживачем (представником споживача) або іншою особою, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи). У разі відмови споживача (представника споживача або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки) підписати акт про порушення в ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт про порушення вважається дійсним, якщо його підписали більше одного уповноваженого представника оператора системи та незаінтересована особа (представник житлово-експлуатаційної організації, балансоутримувача або управителя будинку, виборна особа будинкового, вуличного, квартального чи іншого органу самоорганізації населення або представник органу місцевого самоврядування, інший споживач тощо) за умови посвідчення цієї особи або більше одного уповноваженого представника оператора системи, а відмова споживача (представника споживача або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки) підписувати акт про порушення підтверджується відеозйомкою. До акта про порушення сторонами можуть бути додані пояснення, зауваження та докази, перелік яких (за наявності) зазначається в цьому акті. Представники оператора системи перед складанням акта про порушення зобов`язані повідомити споживача про його право внести пояснення та зауваження до акта, викласти мотиви своєї відмови від його підписання або підписати його без зауважень. Відповідно до пункту 1.1.2 ПРРЕЕ самовільне підключення - несанкціоноване (непогоджене) оператором системи підключення (у тому числі після відключення) електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі, що є підставою для оформлення акта про порушення та визначення обсягу необлікованої електричної енергії внаслідок такого підключення. За змістом підпункту 7 пункту 8.4.2 ПРРЕЕ визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії здійснюється оператором системи на підставі акта про порушення, складеного у порядку, визначеному цими Правилами, у разі виявлення порушень, зокрема, самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі, що не є власністю оператора системи, з порушенням схеми обліку. Згідно з частинами 1, 2 статті 77 Закону України\~«Про ринок\~електричної енергії» (у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом. Правопорушеннями на ринку електричної енергії є, зокрема крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку. Суд враховує і це підтверджується показаннями свідків, що особу [PERSON] працівниками АТ «Хмельницькобленерго» та поліцейським було встановлено шляхом пред`явлення документа, що посвідчує особу, і перевірки інформації на службовому планшеті поліцейського. Саме відповідач зазначений у акті про порушення № В000058 від 24 листопада 2021 року як особа, яка допустила представників оператора системи на об`єкт споживача за адресою: [ADDRESS] . Будь-яких зауважень, пояснень чи заперечень до вказаного акта [PERSON] працівникам оператора системи не висловив та не вносив. Акт про порушення ПРРЕЕ складено у відповідності до вимог пункту 8.2.5 ПРРЕЕ у присутності споживача [PERSON] . Актом про порушення ПРРЕЕ № В000058 від 24 листопада 2021 року було зафіксовано порушення, передбачене пунктом 5.5.5, підпунктом 7 пункту 8.4.2 ПРРЕЕ, а саме: самовільне безоблікове підключення електропроводки до мережі не оператора системи розподілу шляхом здійснення нахилу лічильника електричної енергії та приєднання електропроводки до вхідних клем лічильника. Будь-яких контррозрахунків обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, здійсненої оператором системи на підставі Акта про порушення, відповідачем суду надано не було. У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої палати Касаційного цивільного суду від 02 грудня 2020 року у справі № 401/2611/17 (провадження № 61-16533св19) зроблено висновок, що спірним може бути питання незгоди споживача із рішенням енергопостачальника, оформленого протоколом, про нарахування вартості необлікованої електричної енергії на підставі зафіксованого в акті порушення ПКЕЕН, що спонукало особу звернутись із цим позовом до суду з вимогою визнати незаконним та скасувати рішення комісії, оформлене протоколом по розгляду акта про порушення ПКЕЕН. При цьому обраний позивачем спосіб захисту свого права, яке він вважає порушеним, не суперечить встановленому законодавством порядку вирішення спірних питань, що можуть виникнути між побутовим споживачем і енергопостачальником, перелік яких не є вичерпним. Таким чином, вимога про оскарження рішення комісії електропередавальної організації про визначення обсягу недоврахованої електричної енергії та її вартості, оформленого протоколом з розгляду акта про порушення ПКЕЕН, має розглядатися судом як вимога про визнання повністю або частково недійсним акта постачальника електричної енергії. Отже, враховуючи вищевикладену правову позицію, визнання недійсним та скасування рішення комісії з розгляду актів про порушення\~правил користування електричною енергією\~споживачем, що стало підставою для нарахування заборгованості, є самостійним способом захисту, який, відповідно, передбачає дослідження правомірності виявлення порушення, складення акту про порушення та його затвердження (прийняття рішення) на засіданні комісії з розгляду актів про порушення, що стало підставою для нарахування заборгованості. Натомість, будучи належним чином повідомленим про наявність даного спору у суді, [PERSON] не звертався до суду з позовом (зустрічним позовом) про здійснення перерахунку чи скасування акта, на підставі якого здійснено розрахунок, який оформлено протоколом засідання комісії № 1 від 21 січня 2022 року. А тому вказані акт та розрахунок є чинними та належними доказами в цій справі. За таких обставин, суд критично оцінює доводи [PERSON] щодо порушення процедури складення акта та неналежного повідомлення про дату засідання комісії, так як вказані обставини не є предметом розгляду в даній справі, оскільки правомірність складання позивачем акта про порушення Правил та його затвердження на засіданні комісії з розгляду актів про порушення, що стало підставою для нарахування збитків, не є предметом спору у даній справі. А за наявності чинного рішення комісії щодо стягнення збитків такі доводи не можуть бути беззаперечною підставою для відмови у задоволенні позовних вимог. Таким чином, позивачем надано належні, допустимі та достатні докази на обґрунтування позовних вимог. Вказаний розрахунок суд оцінює як арифметично правильний та проведений за належними формулами, з урахуванням правильних значень необхідних параметрів. Верховний Суд у постанові від 25 січня 2023 року у справі № 209/3103/21 вказав, що при вирішенні цивільних справ судами враховується стандарт доказування «більшої вірогідності», який зводиться до обґрунтованості вимог позову у разі, коли стороною відповідача не спростовано розмір заборгованості, заявлений стороною позивача. За таких обставин, суд приходить до висновку, що відповідачем шляхом самовільного підключення до мережі, що не є власністю оператора системи, було здійснено порушення наведених норм законодавства, чим завдано збитків позивачеві у згаданому розмірі, а тому позовні вимоги підлягають задоволенню. Що стосується доводів відповідача відносно того, що він у вказаному об`єкті не проживав та його власником не являвся, а також не користувався послугами АТ «Хмельницькобленерго», суд зазначає наступне. Із наданих відповідачем копій свідоцтва про право власності на житловий будинок від 25 січня 2001 року та реєстраційного напису на правовстановлюючому документі від 12 лютого 2001 року вбачається, що власником житлового будинку, розташованого в [ADDRESS] , була [PERSON] . Водночас із актового запису про смерть № 56 від 14 березня 2012 року встановлено, що [PERSON] померла [INFO] . Із свідоцтва про народження відповідача серії [NUMBER] від 04 липня 1969 року вбачається, що померла [PERSON] була його матір`ю. Відповідно до матеріалів спадкової справи № 177/2012, заведеної після смерті [PERSON] , встановлено, що спадщину прийняв її син [PERSON] (позивач у справі) та донька спадкодавиці [PERSON] (жителька Республіки Білорусь). Відповідно приписів ст.ст. 1216, 1261, 1268, 1269 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). У першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Оскільки відповідач прийняв спадщину після смерті матері [PERSON] (попереднього власника будинку), вказаний об`єкт нерухомого майна в силу положень ч. 5 ст. 1268 ЦК України належить йому з часу відкриття спадщини. Крім того,\~із повідомлення\~Ізяславської міської\~ради Шепетівського\~району Хмельницької\~області від\~24\~травня 2024\~року №\~1586/03-14\~та даних\~паспорта відповідача\~серії [NUMBER] \~вбачається,\~що [PERSON] \~зареєстрований у [ADDRESS] . Також відповідно до наданого позивачем розрахунку по особовому рахунку № [NUMBER] споживачем електричної енергії за вказаним об`єктом є саме [PERSON] , який, зокрема, протягом 2015-2019 років споживав та здійснював оплату за електричну енергію. Таким чином, оскільки відповідач є власником вказаного об`єкта, має зареєстроване місце проживання у ньому, користується послугами як споживач електричної енергії, тому саме [PERSON] несе відповідальність за завдання позивачу збитків самовільним підключенням до мережі та є належним відповідачем у справі. Посилання [PERSON] на факт не укладення між сторонами договору суд відхиляє. Положенням пункту 4 Постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14 березня 2018 року № 312 «Про затвердження Правил роздрібного ринку електричної енергії» передбачалось, що у період з дати отримання ліцензії на провадження господарської діяльності з розподілу електричної енергії до 01 грудня 2018 року операторам систем розподілу (далі - ОСР) необхідно було укласти договори про надання послуг з розподілу електричної енергії, які укладаються зі споживачем, з усіма споживачами, електроустановки яких приєднані на території діяльності ОСР. Договір розробляється ОСР на основі істотних умов, визначених Кодексом систем розподілу, затвердженим постановою НКРЕКП від 14 березня 2018 року № 310, та форми, встановленої Правилами, і розміщується на сайті ОСР, у засобах масової інформації і в пунктах обслуговування споживачів ОСР. ОСР направляє поштовим відправленням споживачу заяву-приєднання до зазначеного договору, яка формується за базами даних вертикально інтегрованого суб`єкта господарювання та містить ЕІС-коди точок комерційного обліку об`єкта споживача. Направлення такої заяви-приєднання є пропозицією споживачу про приєднання до договору споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії на умовах діючого договору про користування або постачання електричної енергії (індивідуальні характеристики об`єкта, потужність, клас надійності, ідентифікаційні коди, особливості обліку тощо). Договір вважається укладеним з дати підписання споживачем заяви-приєднання до договору про надання послуг з розподілу електричної енергії, яка повертається споживачем на адресу ОСР, та/або сплати за рахунком (квитанцією), який надсилається (надається) одночасно з договором споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії, та/або з дати, указаної у заяві-приєднанні, якщо споживач протягом указаного в заяві-приєднанні терміну не звернувся до ОСР із запереченнями щодо укладення договору в цілому або щодо окремих умов договору та спожив будь-який обсяг електричної енергії. Із матеріалів справи убачається, що протягом 2015-2019 років відповідач споживав електричну енергію та здійснював оплату за неї, а тому договір про надання послуг з розподілу електричної енергії вважається укладеним. Тому в суду наявні правові підстави для стягнення у примусовому порядку з [PERSON] на користь АТ «Хмельницькобленерго» вартості необлікованої електричної енергії у розмірі 34 548 грн 29 коп. Отже, позов підлягає до задоволення у повному обсязі. Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення від 10 лютого 2010 року у справі «Серявін та інші проти України» (Seryavin and others v. Ukraine, № 4909/04, § 58). З огляду на такий підхід Європейського суду з прав людини до оцінки аргументів сторін, суд вважає, що ключові аргументи, необхідні та достатні для ухвалення даного рішення, отримали достатню оцінку. Згідно з частиною 1 статті 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. За подання даної позовної заяви позивач сплатив судовий збір у розмірі 3028 грн 00 коп, що підтверджується платіжною інструкцією № 4843 від 08 травня 2024 року. Водночас відповідно до ч. 3 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору. Із урахування того, що позовна заява була подана через систему «Електронний суд», слід застосувати коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору, а тому з відповідача на користь АТ «Хмельницькобленерго» підлягає стягненню судовий збір за подання позовної заяви у розмірі 2422 грн 40 коп. При цьому суд роз`яснює, що відповідно до пункту 1 частини 1 статті 7\~Закону України\~«Про судовий\~збір» сума судового збору, внесена в більшому розмірі, ніж встановлено законом, повертається за клопотанням особи, яка його сплатила. На підставі викладеного,

Outcome: approved