Jurisdiction: civil
Date: 2025-08-03 00:00:00

[PERSON] звернулась до суду із позовною заявою, в якій просила визнати протиправним та скасувати наказ Міністерства юстиції України №1291/5 від 30.04.2024 року «Про задоволення скарги» в частині задоволення скарги Новгородської селищної ради Кіровоградської області від 23.01.2024 року №03-27/159/1, визнання прийнятими з порушеннями Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» та анулювання рішення №67370378 від 27.04.2023 року та рішення №67791583 від 29.05.2023 року державного реєстратора Новгородківської селищної ради Кіровоградської області Желєкової Оксани Миколаївни; зобов`язати Міністерство юстиції України вчинити дії щодо поновлення записів в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, які були скасовані/анульовані на підставі наказу Міністерства юстиції №1291/5 від 30.04.2024 року «Про задоволення скарги», а саме: записів, внесених на підставі рішення №67370378 від 27.04.2023 року та рішення №67791583 від 29.05.2023 року, прийнятих державним реєстратором Новгородківської селищної ради Кіровоградської області Желєкової Оксани Миколаївни. Позовні вимоги [PERSON] обґрунтовані тим, що наказ Міністерства юстиції України №1291/5 від 30.04.2024 року є протиправним та не відповідає вимогами чинного законодавства, оскільки, вказаним наказом фактично позбавлено позивача права власності на майно. відповідач вийшов за межі своїх повноважень та фактично перебрав на себе повноваження суду. Відповідачем проігноровано порушення, які були допущені Новгородківською селищною радою Кіровоградської області при звернені зі скаргою, зокрема: подання скарги №03-27/159/1 від 23.01.2024 року в електронній формі без використання кваліфікованого електронного підпису або без застосування засобів електронної ідентифікації з високим рівнем довіри, пропущення строку звернення зі скаргою, подання скарги на рішення щодо двох різних земельних ділянок, право власності на яке зареєстровано за різними фізичними особами. 31.05.2024 року [PERSON] подано позовну заяву про визнання протиправним та скасування наказу Міністерства юстиції, зобов`язання вчинити дії. Одночасно з поданням позовної заяви [PERSON] подано заяву про забезпечення позову від 31.05.2024 року, в якій просила заборонити органам та суб`єктам державної реєстрації прав Міністерства юстиції України, державним реєстраторам, нотаріусам, приватним нотаріусам та іншим особам вчинення будь-яких дій, пов`язаних з державною реєстрацією речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень на земельну ділянку кадастровий номер 3523480400:02:001:0879 площею 7,5 га. Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 11.06.2024 року справу за позовом [PERSON] до Міністерства юстиції України, третя особа: державний реєстратор Новгородківської селищної ради Кіровоградської області Желєкова Оксана Миколаївна, Новгородківська селищна рада Кіровоградської області, Фермерське господарство «РЕЦЬ 2023» про визнання протиправним та скасування наказу Міністерства юстиції, зобов`язання вчинити дії передано на розгляд до Новгородківського районного суду Кіровоградської області. Постановою Київського апеляційного суду від 12.11.2024 року ухвалу Печерського районного суду м. Києва від 11.06.2024 року скасовано, направлено справу для продовження розгляду до Печерського районного суду м. Києва. Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 22.01.2025 року прийнято позовну заяву [PERSON] до Міністерство юстиції України, третя особа Державний реєстратор Новгородківської селищної ради Кіровоградської області Желєкова Оксана Миколаївна, Новгородківська селищна рада Кіровоградської області, Фермерське господарство «РЕЦЬ 2023» про визнання протиправним та скасування наказу Міністерства юстиції, зобов`язання вчинити дії та відкрито провадження у цивільній справі № 757/26076/24-ц. 13.02.2025 року через канцелярію суду подано клопотання [PERSON] , яку представляє адвокат Крохмальова Яна Едуардівна про приєднання доказів до матеріалів справи №757/26076/24-ц 17.02.2025 року на адресу суду від Новгородківської селищної ради Кіровоградської області, яку представляє Щербіна Валерій Станіславович, надійшла заява про розгляд справи без участі, у якій третя особа просить суд здійснювати розгляду справи за її відсутності, за наявними в матеріалах справи документами. 25.02.2025 року на адресу суду від Міністерства юстиції України, яке представляє Вальчук Михайло, надійшов відзив, у якому відповідач просив у задоволенні позову [PERSON] до Міністерства юстиції України, треті особи: Державний реєстратор Новгородівської селищної ради Кіровоградської області Желєкова Оксана Миколаївна, Новгородівська селищна рада Кіровоградської області, Фермерське господарство «РЕЦЬ 2023» про визнання протиправними та скасування наказу Міністерства юстиції України від 30.04.2024 № 1291/5 «Про задоволення скарги» та зобов`язання вчинити дії - відмовити у повному обсязі. 04.03.2025 року на адресу суду надійшла відповідь на відзив від представника [PERSON] адвоката Крохмальової Яни Едуардівни. 15.04.2025 року на адресу суду надійшло клопотання представника Міністерства юстиції України Вальчука Михайла про долучення доказів. Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 15.04.2025 року було закрито підготовче провадження та призначити справу до судового розгляду по суті. 23.05.2025 року до канцелярії суду від Фермерського господарства «РЕЦЬ 2023», яке представляє адвокат Буряк Олександр Геннадійович надійшла заява від 20.05.2025 року про розгляд без участі, в якій третя особи просить суд здійснювати розгляд справи за її відсутності. Від третіх осіб пояснень не надано. Обґрунтовуючи позовні вимоги, позивач зазначає, що скарга Новгородківської селищної ради Кіровоградської області №03-27/159/1 від 23.01.2024 року (вх. №СК-755-24 від 26.01.2024 року) надійшла до Міністерства юстиції України засобами електронного зв`язку, тобто відсканована копія скарги у форматі PDF надіслана на електронну адресу Мінюсту та не містить цифрового підпису скаржника як того вимагає чинне законодавство, наслідком чого відповідачем мало бути прийняте мотивоване рішення про повернення скарги не пізніш як через 15 днів з дня її надходження. Також позивач зазначає, що скарга подана до Міністерства юстиції України з пропуском встановленого законодавством строку, адже звернувся орган місцевого самоврядування, державний реєстратор якого прийняв оскаржуване рішення, Новгородківській селищній раді стало відомо про порушення її права саме 27.04.2023 року в день прийняття посадовою особою органу місцевого самоврядування рішення про перехід права власності. Враховуючи презумпцію цивільного права про те, що власність зобов`язує, здійснюючи право власності на належне їй майно (особливо нерухоме), має діяти відповідально, зокрема проявляти турботу щодо цього майна, бути обізнаним про його стан тощо, та відповідно Новгородківська селищна рада у тому числі могла дізнатись про оскаржуване рішення державного реєстратора, з огляду на що існували імперативні правові підстави для залишення скарги без розгляду по суті з урахуванням пропущення скаржником строку звернення зі скаргою до Міністерства юстиції України. Також позивач зазначає, що були наявні імперативні правові підстави для повернення скарги без розгляду, оскільки така оформлена не у відповідності до вимог чинного законодавства, а саме, що скарга стосувалась двох не пов`язаних між собою вимог. Окрім того, Міністерством юстиції України прийнято рішення про задоволення скарги та анульовано рішення державних реєстраторів №67370378, 67371205, від 29.05.2023 року №67791583, від 08.05.2023 року №67507573 поза межами доводів та вимог скарги, яка подана до Міністерства та яка розглядалась на засіданні Центральної комісії, що не відповідає законодавчим нормам у сфері державної реєстрації, у тому числі анульовано рішення державного реєстратора про державну реєстрацію права оренди ФГ «РЕЦЬ 2023» на земельну ділянки, яке виникло на підставі договору оренди земельної ділянки, в наслідок чого Міністерством юстиції України перебрано на себе повноваження суду, адже скасовано право оренди земельної ділянки, яке зареєстровано на підставі правомірного правочину - договору оренди земельної ділянки. З огляду на наведене, позивач просить суд визнати протиправним та скасувати наказ Міністерства юстиції України №1291/5 від 30.04.2024 року «Про задоволення скарги» в частині задоволення скарги Новгородської селищної ради Кіровоградської області від 23.01.2024 року №03-27/159/1, визнання прийнятими з порушеннями Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» та анулювання рішення №67370378 від 27.04.2023 року та рішення №67791583 від 29.05.2023 року державного реєстратора Новгородківської селищної ради Кіровоградської області Желєкової О.М. Зобов`язати Міністерство юстиції України вчинити дії щодо поновлення записів в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, які були скасовані/анульовані на підставі наказу Міністерства юстиції №1291/5 від 30.04.2024 року «Про задоволення скарги», а саме: записів, внесених на підставі рішення №67370378 від 27.04.2023 року та рішення №67791583 від 29.05.2023 року, прийнятих державним реєстратором Новгородківської селищної ради Кіровоградської області Желєкової О.М. Відповідач проти задоволення позовних вимог заперечує та зазначає, що Міністерство юстиції України розглядає, серед іншого, скарги на рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав (пункт 1 частини другої статті 37 Закону № 1952-IV) . Відповідно до пункту 2 Порядку № 1128, розгляд скарг у сфері державної реєстрації здійснюється Мін`юстом та його територіальними органами у межах компетенції, визначеної законом. Розгляд скарг у сфері державної реєстрації на предмет наявності (відсутності) порушень закону у рішеннях, діях або бездіяльності державного реєстратора, суб`єктів державної реєстрації, територіальних органів Мін`юсту здійснюється колегіально, крім випадку, передбаченого цим Порядком. До Міністерства юстиції України надійшла скарга Новгородківської селищної ради від 23.01.2024 № 03-27/159/1, зареєстрована в Міністерстві юстиції України 26.01.2024 за № СК-755-24 (далі - скарга), на рішення від 27.04.2023 №№ 67370378 (далі - оскаржуване рішення1), 67371205 (далі - оскаржуване рішення2) державного реєстратора Желєкової О.М. щодо земельних ділянок з кадастровими номерами 3523480400:02:001:0879 (далі - земельна ділянка1), 3523480400:02:001:0692 (далі - земельна ділянка2). За результатами розгляду Скарги висновком Центральної Колегії від 23.04.2024 рекомендовано: Скаргу Новгородківської селищної ради Кіровоградської області від 23.01.2024 № 03-27/159/1 задовольнити. Визнати прийнятими з порушеннями Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» та анулювати рішення від 27.04.2023 №№ 67370378, 67371205, від 29.05.2023 № 67791583 державного реєстратора Новгородківської селищної ради Кіровоградської області Желєкової Оксани Миколаївни, від 08.05.2023 № 67507573 державного реєстратора Департаменту надання адміністративних послуг Кропивницької міської ради Кіровоградської області Адаменка Андрія Володимировича. На підставі вказаного висновку Міністерством юстиції України прийнято наказ від 30.04.2024 № 1291/5 «Про задоволення скарги», яким вирішено: Скаргу Новгородківської селищної ради Кіровоградської області від 23.01.2024 № 03-27/159/1 задовольнити. Визнати прийнятими з порушеннями Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» та анулювати рішення від 27.04.2023 №№ 67370378, 67371205, від 29.05.2023 № 67791583 державного реєстратора Новгородківської селищної ради Кіровоградської області Желєкової Оксани Миколаївни, від 08.05.2023 № 67507573 державного реєстратора Департаменту надання адміністративних послуг Кропивницької міської ради Кіровоградської області Адаменка Андрія Володимировича. Виконання наказу покласти на Офіс протидії рейдерству. Відповідач зазначає, що рішення, прийняті державним реєстратором Желєнковою О.М. за наявності підстав для зупинення розгляду заяв про державну реєстрацію прав, передбаченої пунктом 1 частини першої статті 23 Закону № 1952-IV та відмови у державній реєстрації прав, передбаченої пунктом 8 статті 24 Закону № 1952-IV, а також з порушенням загальних засад державної реєстрації прав, визначених пунктами 1 та 4 частини першої статті 3 Закону № 1952-IV. Також відповідач зазначає, що відповідно до пункту 4 Порядку № 1128, Мін`юст має дискреційні повноваження щодо прийняття до розгляду скарги навіть у разі пропуску строку, якщо наявні обґрунтовані підстави. Зазначає, що якщо електронний документ надходить з офіційної електронної пошти органу місцевого самоврядування (наприклад, novgorodka@kir.gp.gov.ua), це автоматично підтверджує його автентичність, адже тільки уповноважені особи можуть здійснювати таке листування. Мін`юст може самостійно перевірити відправника через домен офіційної пошти, тоді як у випадку з фізичною особою такої можливості немає, з огляду на що Скаржником було дотримано вимог частини четвертої статті 37 Закону № 1952-IV. Відповідач також вказує, що Міністерство юстиції України не оспорює право власності позивача чи іншої особи на спірний об`єкт нерухомого майна, а лише здійснює контроль за діяльністю у сфері державної реєстрації прав і розглядає скарги на рішення, дії державних реєстраторів, подані особами, які не визнають або ж оспорюють набуття, зміну чи припинення речового права заявника. А тому просить відмовити у задоволенні позову у повному обсязі. З матеріалів цивільної справи вбачається, що 27 квітня 2023 року державним реєстратором Новгородківської селищної ради Кіровоградської області Желєкової Оксаною Миколаївною прийнято рішення №67370378 щодо змін реєстрації права власності на земельну ділянку кадастровий номер 3523480400:02:001:0879 площею 7,5 га за [PERSON] . 23 січня 2024 року Новгородківська селищна рада Кіровоградської області звернулась зі скаргою №03-27/159/1 до Міністерства юстиції України (вх. №СК-755-24 від 26.01.2024 року), в якій просило анулювати рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень: 1) рішення від 27.04.2023 №67370378 державного реєстратора Новгородківської селищної ради Кіровоградської області Желєкової О.М. щодо змін реєстрації права власності на земельну ділянку 3523480400:02:001:0879 площею 7,5 га за [PERSON] ; 2) рішення від 27.04.2023 №67371205 державного реєстратора Новгородківської селищної ради Кіровоградської області Желєкової О.М. щодо змін реєстрації права власності на земельну ділянку 3523480400:02:001:0692 площею 7,5 га за [PERSON] . За результатом розгляду скарги Центральною колегією Міністерства юстиції України з розгляду скарг на рішення, дії або бездіяльність державного реєстратора, суб`єктів державної реєстрації, територіальних органів Міністерства юстиції складено висновок від 23.04.2024 року, в якому рекомендовано: - задовольнити скаргу Новгородківської селищної ради Кіровоградської області від 23.01.2024 року №03-27/159/1; - визнати прийнятими з порушеннями Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяження» та анулювати рішення: 1) №67370378 від 27.04.2023 року державного реєстратора Новгородківської селищної ради Кіровоградської області Желєкової О.М. щодо змін реєстрації права власності на земельну ділянку кадастровий номер 3523480400:02:001:0879 площею 7,5 га за [PERSON] ; 2) №67371205 від 27.04.2023 року державного реєстратора Новгородківської селищної ради Кіровоградської області Желєкової О.М. щодо змін реєстрації права власності на земельну ділянку кадастровий номер 3523480400:02:001:0692 площею 7,5 га за [PERSON] ; 3) №67791583 від 29.05.2023 року державного реєстратора Новгородківської селищної ради Кіровоградської області Желєкової О.М. щодо реєстрації права оренди земельної ділянки кадастровий номер 3523480400:02:001:0879 за ФГ «РЕЦЬ 2023»; 4) №67507573 від 08.05.2023 року державного реєстратора Департаменту надання адміністративних послуг Кропивницької міської ради Кіровоградської області Адаменка А.В. щодо реєстрації права оренди земельної ділянки кадастровий номер 3523480400:02:001:0692 за ФГ «Гнатушенко». Наказом Міністерства юстиції України №1291/5 від 30 квітня 2024 року на підставі висновку Центральної колегії Міністерства юстиції України з розгляду скарг на рішення, дії або бездіяльність державного реєстратора, суб`єктів державної реєстрації, територіальних органів Міністерства юстиції задоволено скаргу Новгородківської селищної ради Кіровоградської області від 23.01.2024 року № 03-27/1591/1 - визнано прийнятими з порушеннями Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» та анулювано рішення від 27.04.2023 року №№67370378, 67371205, від 29.05.2023 року №67791583 державного реєстратора Новгородківської селищної ради Кіровоградської області Желєкової Оксани Миколаївни, від 08.05.2023 року №67507573 державного реєстратора Департаменту надання адміністративних послуг Кропивницької міської ради Кіровоградської області Адаменка Андрія Володимировича. На виконання вищевказаного наказу Міністерства юстиції України №1291/5 від 30 квітня 2024 року анульовано записи про реєстрацію речового права. Відповідно до статті 8 Конституції України, в Україні визначається і діє принцип верховенства права. Частиною 2 статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Відповідно до положень ст. 37 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» (у редакції на момент розгляду скарги) рішення, дії або бездіяльність державного реєстратора, суб`єкта державної реєстрації прав, а також дії, пов`язані з автоматичною державною реєстрацією прав, можуть бути оскаржені до Міністерства юстиції України, його територіальних органів або до суду. Рішення, дії або бездіяльність територіальних органів Міністерства юстиції України можуть бути оскаржені до Міністерства юстиції України або до суду. Рішення, дії або бездіяльність Міністерства юстиції України можуть бути оскаржені до суду. Міністерство юстиції України розглядає: 1) скарги на рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав; 2) скарги на рішення, дії або бездіяльність територіальних органів Міністерства юстиції України; 3) повідомлення державного реєстратора про виявлений ним факт використання його ідентифікаторів доступу до Державного реєстру прав іншими особами. Рішення, дії або бездіяльність державного реєстратора, суб`єкта державної реєстрації прав можуть бути оскаржені до Міністерства юстиції України, його територіальних органів особою, права якої порушено, протягом двох місяців з дня, коли особа дізналася чи могла дізнатися про порушення своїх прав. Скарга на рішення, дії або бездіяльність у сфері державної реєстрації прав подається у письмовій формі та має містити відомості про прізвище, ім`я, по батькові (найменування) скаржника, його місце проживання (місцезнаходження), номер телефону та/або адресу електронної пошти, суть (реквізити) оскаржуваного рішення, дій або бездіяльності, обставини, якими обґрунтовується порушення прав скаржника, а також прохання (вимоги) скаржника та дату складення скарги. Якщо з дня прийняття оскаржуваного рішення, здійснення дії або бездіяльності спливло більше двох місяців, а у випадку, передбаченому абзацом третім частини третьої цієї статті, - більше одного місяця, скарга має містити також відомості про дату, коли скаржник дізнався про порушення своїх прав. Скарга на рішення, дії або бездіяльність у сфері державної реєстрації прав має бути підписана скаржником або його представником. Така скарга може бути подана в електронній формі за умови підписання її скаржником або його представником з використанням кваліфікованого електронного підпису або застосуванням засобів електронної ідентифікації з високим рівнем довіри відповідно до вимог законів України «Про електронні документи та електронний документообіг» та «Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги». До скарги, підписаної представником, додаються докази на підтвердження його повноважень. До скарги на рішення, дії або бездіяльність у сфері державної реєстрації прав можуть бути додані документи (їх копії), що підтверджують порушення прав скаржника. До скарги на рішення, дії або бездіяльність у сфері державної реєстрації прав, що подається представником скаржника, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує його повноваження, або копія такого документа, засвідчена у встановленому порядку. Скарга на рішення, дії або бездіяльність у сфері державної реєстрації прав, що подана особою, яка не має на це повноважень, або що не містить відомостей про прізвище, ім`я, по батькові (найменування) скаржника, його місце проживання (місцезнаходження), суть (реквізити) оскаржуваного рішення, дій або бездіяльності, обставини, якими обґрунтовується порушення прав скаржника, дати, коли скаржник дізнався про порушення своїх прав (якщо зазначення такої дати є обов`язковим), підпис скаржника або його представника, повертається скаржнику на підставі мотивованого рішення Міністерства юстиції України, його територіального органу не пізніш як через 15 днів з дня її надходження. За результатами розгляду скарги на рішення, дії або бездіяльність у сфері державної реєстрації прав Міністерство юстиції України, його територіальні органи приймають одне з таких мотивованих рішень, яке не пізніше наступного робочого дня з дня його прийняття розміщується на офіційному веб-сайті Міністерства юстиції України чи відповідного територіального органу: про задоволення скарги (якщо оскаржувані рішення, дії або бездіяльність не відповідають законодавству у сфері державної реєстрації прав); про відмову в задоволенні скарги (якщо оскаржувані рішення, дії або бездіяльність відповідають законодавству у сфері державної реєстрації прав); про залишення скарги без розгляду по суті. Міністерство юстиції України, його територіальні органи залишають скаргу на рішення, дії або бездіяльність у сфері державної реєстрації прав без розгляду по суті, якщо: 1) встановлений цим Законом для подання скарги строк сплив до дня її подання; 2) Міністерством юстиції України, його територіальним органом за результатами розгляду скарги з такого самого питання вже приймалося рішення про задоволення скарги або про відмову в її задоволенні; 3) наявна інформація про відкрите за заявою скаржника судове провадження, предметом якого є оскарження тих самих рішень, дій або бездіяльності у сфері державної реєстрації прав; 4) скаргу подано особою, права якої у зв`язку з оскаржуваним рішенням, дією або бездіяльністю у сфері державної реєстрації прав не порушено; 5) скаргу подано особою, яка не має на це повноважень; 6) скаржником подано до Міністерства юстиції України, його територіального органу заяву про залишення скарги без розгляду; 7) набрало законної сили судове рішення, яким оскаржуване рішення скасовано або оскаржувані дії, бездіяльність у сфері державної реєстрації прав визнані вчиненими з порушенням цього Закону та анульовані; 8) скаргу подано на рішення, дії або бездіяльність у сфері державної реєстрації прав, що прийняті, вчинені до 1 січня 2016 року. У разі задоволення скарги на рішення, дії або бездіяльність у сфері державної реєстрації прав або підтвердження факту використання ідентифікаторів доступу державного реєстратора до Державного реєстру прав іншими особами Міністерство юстиції України, його територіальні органи приймають рішення про: 1) визнання прийнятим з порушенням цього Закону та анулювання рішення державного реєстратора (про державну реєстрацію прав, про зупинення державної реєстрації прав, про зупинення розгляду заяви або про відмову в державній реєстрації прав), анулювання рішення територіального органу Міністерства юстиції України. Підставою для визнання прийнятим з порушенням цього Закону та анулювання рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав є: а) Міністерством юстиції України встановлено, що державний реєстратор прийняв рішення про державну реєстрацію прав з порушенням загальних засад державної реєстрації прав, визначених пунктами 1, 2-1, 4 частини першої статті 3 цього Закону. У такому разі Міністерство юстиції України у своєму рішенні зазначає конкретну засаду державної реєстрації прав (з посиланням на відповідне положення цього Закону), з порушенням якої державним реєстратором прийнято рішення про державну реєстрацію прав; б) Міністерством юстиції України встановлено, що державний реєстратор прийняв рішення про державну реєстрацію прав за наявності підстав для зупинення розгляду заяви про державну реєстрацію прав, відмови в державній реєстрації прав або зупинення державної реєстрації прав. У такому разі Міністерство юстиції України у своєму рішенні зазначає конкретну підставу (з посиланням на відповідне положення цього Закону), всупереч якій державним реєстратором прийнято рішення про державну реєстрацію прав; в) Міністерством юстиції України встановлено, що державний реєстратор прийняв рішення про державну реєстрацію прав всупереч санкціям, застосованим відповідно до Закону України "Про санкції". У такому разі Міністерство юстиції України у своєму рішенні зазначає конкретну санкцію (з посиланням на відповідне положення Закону України "Про санкції"), всупереч якій державним реєстратором прийнято рішення про державну реєстрацію прав. Рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав визнається прийнятим з порушенням цього Закону та анулюється виключно у разі неможливості відновлення порушеного права скаржника шляхом прийняття Міністерством юстиції України рішень, передбачених пунктами 2 і 3 цієї частини. Не можуть бути підставою для визнання прийнятим з порушенням цього Закону та анулювання рішення державного реєстратора допущені ним формальні (несуттєві) помилки, які не впливають на об`єктивність, достовірність та повноту відомостей про зареєстровані права на нерухоме майно та їх обтяження. Одночасно із визнанням прийнятим з порушенням цього Закону та анулюванням рішення державного реєстратора, анулюванням рішення територіального органу Міністерства юстиції України, а також у разі відсутності підстав для їх анулювання Міністерство юстиції України може прийняти одне із рішень, передбачених пунктами 4-6 цієї частини; 2) виправлення технічної помилки, допущеної державним реєстратором, або про зобов`язання державного реєстратора виправити допущену ним технічну помилку; 3) зобов`язання державного реєстратора, суб`єкта державної реєстрації прав усунути допущені ними порушення з визначенням строків виконання такого зобов`язання; 4) тимчасове блокування або про анулювання доступу державного реєстратора до Державного реєстру прав. У разі прийняття рішення про тимчасове блокування або про анулювання доступу державного реєстратора до Державного реєстру прав Міністерством юстиції України або його територіальним органом, яким прийнято відповідне рішення, протягом п`яти робочих днів вирішується питання про передачу на розгляд іншого державного реєстратора документів, що подані для проведення реєстраційних дій та перебувають на розгляді у відповідного державного реєстратора. У разі якщо інші державні реєстратори, які перебувають у трудових відносинах з відповідним суб`єктом державної реєстрації прав, відсутні або державним реєстратором є нотаріус, такі документи передаються до територіально найближчого суб`єкта державної реєстрації прав, що має не менше трьох державних реєстраторів, які мають доступ до Державного реєстру прав, або іншому нотаріусу (нотаріусам) за попереднім погодженням із ним (ними). У разі прийняття рішення про тимчасове блокування доступу державного реєстратора до Державного реєстру прав стосовно нотаріуса такому нотаріусу забезпечується доступ до Державного реєстру прав у режимі отримання інформації для здійснення нотаріальної діяльності відповідно до закону; 5) притягнення до дисциплінарної відповідальності посадової особи територіального органу Міністерства юстиції України; 6) направлення до Вищої кваліфікаційної комісії нотаріату при Міністерстві юстиції України подання щодо анулювання свідоцтва про право на зайняття нотаріальною діяльністю. Рішення про визнання прийнятим з порушенням цього Закону та анулювання рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав, про анулювання доступу державного реєстратора до Державного реєстру прав, про притягнення до дисциплінарної відповідальності посадової особи територіального органу Міністерства юстиції України за результатами розгляду відповідної скарги приймаються виключно Міністерством юстиції України. Порядок розгляду скарг на рішення, дії або бездіяльність державного реєстратора, суб`єктів державної реєстрації прав, територіальних органів Міністерства юстиції України визначається Кабінетом Міністрів України. З 01 січня 2016 року набув чинності Порядок розгляду скарг у сфері державної реєстрації, затверджений постановою Кабінету Міністрів України № 1128 від 25.12.2015 (далі - Порядок № 1128), яким визначено процедуру розгляду скарг на рішення, дії або бездіяльність державного реєстратора, суб`єкта державної реєстрації, територіального органу Мін`юсту, що здійснюється Мін`юстом та його територіальними органами. Порядок оскарження рішень, дій або бездіяльності у сфері державної реєстрації визначено статтею 34 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань», зокрема, рішення, дії або бездіяльність державного реєстратора, суб`єкта державної реєстрації можуть бути оскаржені до Міністерства юстиції України та його територіальних органів або до суду. Відповідно до абзацу першого пункту 1, пунктів 2, 5 Порядку розгляду скарг у сфері державної реєстрації цей Порядок визначає процедуру розгляду відповідно до Законів України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» та Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань» скарг на рішення, дії або бездіяльність державного реєстратора, суб`єкта державної реєстрації, територіального органу Міністерства юстиції України, що здійснюється Міністерством юстиції України та його територіальними органами. Рішення, дії або бездіяльність суб`єкта розгляду скарги можуть бути оскаржені до суду (пункт 17 Порядку №1128). Відповідно до п. 17 Порядку рішення, дії або бездіяльність Мін`юсту можуть бути оскаржені до суду. Судом встановлено, що рішення №67370378 щодо реєстрації права власності на земельну ділянку кадастровий номер 3523480400:02:001:0879 площею 7,5 га за [PERSON] було прийнято державним реєстратором Новгородківської селищної ради Кіровоградської області Желєкової Оксаною Миколаївною 27 квітня 2023 року, а скарга Новгородківської селищної ради Кіровоградської області №03-27/159/1 була подана до Міністерства юстиції України 23 січня 2024 року. Відповідно до Положення відділу Центру надання адміністративних послуг селищної ради, затвердженого рішенням сесії Новгородківської селищної ради Кіровоградської області від 05.03.2021 року №152 відділ ЦНАП є виконавчим органом, який утворено у складі Новгородківської селищної ради Кіровоградської області, який підконтрольний і підзвітний Новгородківській селищній раді Кіровоградської області, підпорядкований її виконавчому комітету, безпосередньо підпорядкований селищному голові (пункти 1.1. та 1.2. Положення). Начальник відділу ЦНАП, державні реєстратори та адміністратори є посадовими особами органу місцевого самоврядування призначаються на посади і звільняються з посади Новгородківським селищним головою, згідно законодавства України (пункт 4.4. Положення). Тобто, державний реєстратор Желєкова О.М., рішення якої оскаржено Новгородківською селищною радою Кіровоградської області до Мінюсту, є посадовою особою Новгородківської селищної ради Кіровоградської області та підпорядкована безпосередньо селищному голові. Із правової позиції, висловленої в рішенні Європейського Суду з прав людини від 20.10.2011 р. у справі «Рисовський проти України», у пунктах 70-71, Європейський Суд з прав людини, аналізуючи відповідність мотивування Конвенції, підкреслює особливу важливість принципу «належного урядування», зазначивши, що цей принцип передбачає, що у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб. Вищенаведена обставина вказує на пропуск Новгородківською селищною радою Кіровоградської області строку із зверненням до Міністерства юстиції України на рішення, дії або бездіяльність державного реєстратора передбаченого абзацом 1 частини 3 статті 37 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень». Сплив вищенаведеного строку є підставою для залишення Міністерством юстиції України скарги без розгляду. Аналіз скарги Новгородківської селищної ради Кіровоградської області №03-27/159/1 від 23.01.2024 року не містить відомостей про причини пропуску строку із зверненням до Міністерства юстиції України із скаргою на дії або бездіяльність державного реєстратора Новгородківської селищної ради Кіровоградської області Желєкової О.М. Закон України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» вказує не тільки на момент коли особа дізналась, але й на момент коли особа могла дізнатись про порушення своїх прав. Згідно усталеної практики Верховного Суду поняття «повинен був дізнатися» необхідно розуміти як неможливість незнання, високу вірогідність, можливість дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа має можливість дізнатися про порушення своїх прав, якщо їй відомо про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і у неї відсутні перешкоди для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені (див. постанови Верховного Суду від 14.06.2023 року в cправі № 910/5635/22, від 22.08.2023 року в cправі № 910/4088/22). Як вбачається з матеріалів справи, Голова Новгородківської селищної ради Кіровоградської області Олександр Сириця 21.06.2023 року отримав запит Служби безпеки України про надання інформації, який зареєстровано Новгородківською селищною радою Кіровоградської області за №1552/03-14. В даному запиті, зокрема запрошено надати інформацію та завірені копії документальних матеріалів щодо передачі громадянам України та юридичним особам в оренду чи приватну власність земельної ділянки №3523480400:02:001:0879. Листом від 21.06.2023 року №03-27/1389/1 Новгородківською селищною радою Кіровоградської області надано відповідь на запит Служби безпеки України та повідомлено про відсутність прийняття рішення про передання земельної ділянки №3523480400:02:001:0879 у приватну власність. Надання Новгородківською селищною радою Кіровоградської області вищенаведеної відповіді щонайменше потребувало аналізу стану земельної ділянки №3523480400:02:001:0879 станом на 21.06.2023 року та надання пов`язаних із нею документів. Тому, суд вважає, що Новгородківська селищна рада Кіровоградського області мала об`єктивну можливість перевіряти реєстраційні дії вчинені держаними реєстраторами, які є посадовими особами Новгородківської селищної ради Кіровоградської області, починаючи з 27.04.2023 року, а надання відповіді від 21.06.2023 року №03-27/1389/1 було б неможливим без проведення перевірки наявних у Новгородківської селищної ради Кіровоградської області документів пов`язаних із земельною ділянкою №3523480400:02:001:0879, що була предметом прийняття рішення №67370378 державним реєстратором Новгородківської селищної ради Кіровоградської області Желєковою О.М. За наведених обставин, суд відхиляє посилання відповідача, що скаржник звернувся зі скаргою одразу після того, як отримав достовірну інформацію про реєстраційні дії та той факт, що реєстраційна дія була вчинена без його відома, що унеможливлювало подання скарги у 60-денний строк. Відповідно до пункту 4. Порядку № 1128 розгляд скарги у сфері державної реєстрації здійснюється у строки, встановлені Законом України «Про звернення громадян». Аналіз пункту 4 Порядку № 1128 передбачає, що дана норма є відсильною до Закону України «Про звернення громадян», а також не визначає питання поновлення строку на подання скарги на дії державного реєстратора, а виключно визначає термін розгляду відповідної скарги. За наведених обставин, суд відхиляє посилання відповідача на положення пункту 4 Порядку № 1128, відповідно до яких Мін`юст має дискреційні повноваження щодо прийняття до розгляду скарги навіть у разі пропуску строку, якщо наявні обґрунтовані підстави. Відповідно до абзацу 2 частини 4 статті 37 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» скарга на рішення, дії або бездіяльність у сфері державної реєстрації прав має бути підписана скаржником або його представником. Така скарга може бути подана в електронній формі за умови підписання її скаржником або його представником з використанням кваліфікованого електронного підпису або застосуванням засобів електронної ідентифікації з високим рівнем довіри відповідно до вимог законів України «Про електронні документи та електронний документообіг» та «Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги». До скарги, підписаної представником, додаються докази на підтвердження його повноважень. Як вбачається з матеріалів справи, 23 січня 2024 року Новгородківська селищна рада Кіровоградської області звернулась зі скаргою №03-27/159/1 до Міністерства юстиції України, яка була подана Електронною поштою, а саме з адреси: novhorodka@kir.gp.gov.ua на адресу callcentre@minjust.gov.ua. Даний лист відправлено в електронній формі без підписання її скаржником з використанням кваліфікованого електронного підпису або застосуванням засобів електронної ідентифікації з високим рівнем довіри відповідно до вимог законів України «Про електронні документи та електронний документообіг» та «Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги». Факт отримання скарги Новгородківської селищної ради Кіровоградської області від 23.01.2024 року №03-27/159/1 без підписання її скаржником з використанням кваліфікованого електронного підпису або застосуванням засобів електронної ідентифікації з високим рівнем довіри відповідачем не заперечувалось. У той же час відповідачем зазначалось що листування між органами влади та Мін`юстом через офіційну електронну пошту є усталеною адміністративною практикою, що визнається як належний спосіб комунікації. Таким чином подання скарги через офіційну електронну пошту забезпечує ідентифікацію заявника. Відсутність ЕЦП не є підставою для автоматичної відмови у розгляді скарги. З наведеним твердженням відповідача суд не може погодитися з огляду на той факт, що згідно положень частини 6 статті 37 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» має бути повернена скаржнику на підставі мотивованого рішення Міністерства юстиції України, його територіального органу не пізніш як через 15 днів з дня її надходження. Законом України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» встановлено імперативну норму, яка не передбачає можливості альтернативної поведінки Міністерством юстиції України. Суд наголошує, що усталена адміністративна практика, на яку посилається відповідач, та яка за своєю суттю є звичаєм ділового обороту, не може привалювати над чинними нормативно-правовими актами, які регулюють відповідні відносини. Вищенаведене свідчить про порушення відповідачем порядку розгляду скарги на дії державного реєстратора передбаченого Законом України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» та було підставою для обов`язкового повернення скарги Новгородківській селищній раді Кіровоградської області, а остання не була позбавлена можливості на повторне подання скарги після усунення недоліків. Приписами статті 41 Конституції України встановлено, що ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним. Втручання держави у конституційне право можливе на підставі приписів, що відповідають вимозі юридичної визначеності, яка вимагає, щоб юридичні норми були зрозумілими й точними, а також щоб їхньою метою було забезпечення передбачуваність ситуацій та правовідносин та лише за допомогою засобів, які є домірними. Так, ухвалення Відповідачем рішення про скасування державної реєстрації права власності на нерухоме майно може бути кваліфіковано, насамперед, як припинення офіційного визнання і підтвердження державою юридичного факту набуття особою такого права власності внаслідок чого до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно вносять запис про скасування державної реєстрації права власності. Отже, особа втрачає можливість вільно та на власний розсуд розпоряджатися своєю власністю. Скасування Відповідачем рішення про державну реєстрацію права власності спричиняє юридичну невизначеність у відносинах власності та обмежує позивача в розпорядженні майном. За змістом частини 2 статті 16 Цивільного кодексу України способом захисту цивільних прав та інтересів може бути визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб. Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках. Згідно з вимогами ч. 1 ст. 21 ЦК України суд визнає незаконним та скасовує правовий акт індивідуальної дії, виданий органом державної влади, органом влади Автономної Республіки Крим або органом місцевого самоврядування, якщо він суперечить актам цивільного законодавства і порушує цивільні права або інтереси. Якщо порушення своїх прав особа вбачає у наслідках, які спричинені рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень, які вона вважає неправомірними, й ці наслідки призвели до виникнення, зміни чи припинення цивільних прав, і такі правовідносини мають майновий характер або пов`язані з реалізацією майнових або особистих немайнових інтересів, то визнання незаконними (протиправними) таких рішень є способом захисту цивільних прав та інтересів (див., зокрема: постанови Великої Палати Верховного Суду від 04 квітня 2018 року в справі № 361/2965/15-а (провадження № 11-190апп18), від 09 листопада 2021 у справі № 542/1403/17 (провадження № 14-106цс21). Відповідно до статті 17 Закону України від 23 лютого 2006 року № 3477-IV «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року та протоколи до неї, а також практику Європейського суду з прав людини як джерело права. Згідно зі статтею 1 Першого протоколу до Конвенції кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права. Проте попередні положення жодним чином не обмежують право держави вводити в дію такі закони, які вона вважає за необхідне, щоб здійснювати контроль за користуванням майном відповідно до загальних інтересів або для забезпечення сплати податків чи інших зборів або штрафів. Поняття «майно» у першій частині статті 1 Першого протоколу до Конвенції має автономне значення, яке не обмежується правом власності на фізичні речі та є незалежним від формальної класифікації в національному законодавстві. Право на інтерес теж по суті захищається статтею 1 Першого протоколу до Конвенції. Згідно з практикою ЄСПЛ втручання держави в право власності на житло повинне відповідати критеріям правомірного втручання в право особи на мирне володіння майном у розумінні Конвенції. Зокрема, ЄСПЛ керується принципом пропорційності, тобто дотримання «справедливого балансу» між потребами загальної суспільної ваги та потребами збереження фундаментальних прав особи, враховуючи те, що заінтересована особа не повинна нести непропорційний та надмірний тягар. Конкретному приватному інтересу повинен протиставлятися інший інтерес, який може бути не лише публічним (суспільним, державним), але й іншим приватним інтересом, тобто повинен існувати спір між двома юридично рівними суб`єктами, кожен з яких має свій приватний інтерес, перебуваючи в цивільно-правовому полі. Втручання у право мирного володіння майном, навіть якщо воно здійснюється згідно із законом і з легітимною метою, буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу до Конвенції, якщо не буде встановлений справедливий баланс між інтересами суспільства, пов`язаними з цим втручанням, й інтересами особи, яка зазнає такого втручання. Отже, має існувати розумне співвідношення (пропорційність) між метою, досягнення якої передбачається, та засобами, які використовуються для її досягнення. Справедливий баланс не буде дотриманий, якщо особа -добросовісний набувач внаслідок втручання в її право власності понесе індивідуальний і надмірний тягар, зокрема, якщо їй не буде надана обґрунтована компенсація чи інший вид належного відшкодування у зв`язку з позбавленням права на майно (рішення ЄСПЛ у справах «Рисовський проти України» від 20 жовтня 2011 року (заява № 29979/04), «Кривенький проти України» від 16 лютого 2017 року (заява № 43768/07). За наведених обставин, у зв`язку з невиконанням суб`єктом влади вимог чинного законодавства, якими чітко визначається процедура розгляду скарги, наявні правові підстави для визнання протиправним та скасування наказу Міністерства юстиції України №1291/5 від 30.04.2024 року «Про задоволення скарги» в частині. Відповідно до частин 1, 3 статті 13 Цивільного процесуального кодексу України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності. Згідно частиною 1 статті 81 Цивільного процесуального кодексу України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно зі статтею 89 Цивільного процесуального кодексу України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Рішення суду, як найважливіший акт правосуддя, покликане забезпечити захист гарантованих Конституцією України прав і свобод людини та здійснення проголошеного Основним Законом України принципу верховенства права. У зв`язку з цим суди повинні неухильно додержуватись вимог про законність і обґрунтованість рішення у цивільній справі. Відхиляючи будь-які доводи сторін чи спростовуючи подані стороною докази, суди повинні у мотивувальній частині рішення навести правове обґрунтування і ті доведені фактичні обставини, з огляду на які ці доводи або докази не взято до уваги судом. Викладення у рішенні лише доводів та доказів сторони, на користь якої приймається рішення, є порушенням вимог щодо рівності всіх учасників судового процесу перед законом і судом. Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ), яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення (рішення у справі «Ruiz Torija v. Spain» від 09 грудня 1994 року, серія А, № 303А, § 29). На основі повно і всебічно з`ясованих обставин, досліджених в судовому засіданні, оцінивши їх належність, допустимість, достовірність, а також достатність і взаємний зв`язок у їх сукупності, встановивши правовідносини, які випливають із встановлених обставин та правові норми, які підлягають застосуванню до цих правовідносин, суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог. Відповідно до статті 141 Цивільного процесуального кодексу України з відповідача на користь позивачки підлягає стягненню сплачений судовий збір у розмірі 1211 грн. 20 коп.

Outcome: approved