Jurisdiction: civil
Date: 2025-07-29 00:00:00

\~ \~ \~ \~Позивач [PERSON] , в інтересах якого діє адвокат Довбак Р.В., звернувся до Виноградівського районного суду Закарпатської області із позовною заявою до відповідача [PERSON] , третя особа без самостійних вимог: Головне управління Держгеокадастру у Закарпатській області та просить визнати недійсним та скасувати державний акт про право приватної власності на землю, виданий на ім`я [PERSON] ; скасувати державну реєстрацію земельної ділянки кадастровим номером 2121281500:04:001:0127; стягнути з відповідача на користь [PERSON] суму сплаченого судового збору. \~ \~ \~ \~Позовні вимоги мотивовано тим, що 29 травня 2013 року, [PERSON] отримав рішення Великокопанської сільської ради на виготовлення проекту землеустрою щодо відведення у власність земельної ділянки для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд за адресою [ADDRESS] , які перебувають в його користуванні. 21 жовтня 2019 року він звернувся до Товариства з обмеженою відповідальністю «Експерт» для виготовлення технічної документації із землеустрою. Також було погоджено межі із сусідами та сільською радою. Однак сусід позивача [PERSON] погоджувати межу не хотів. [PERSON] разом з представниками сільської ради та суміжником [PERSON] , кілька разів узгоджували межу і сформували ділянку, згідно викопіювання з генерального плану відповідно плану забудови ділянки, що є в будівельному паспорті. Земельна ділянка була погоджена висновком Держгеокадастру від 24 липня 2020 року, але щоб внести її в кадастр необхідно було зробити детальний план території забудови. Поки [PERSON] робив необхідні документи, [PERSON] , маючи архівне рішення Великокопанської сільської ради від 27 березня 1997 року «Про передачу у приватну власність земельних ділянок», розробив технічну документацію через іншу фірму та 8 жовтня 2020 року зареєстрував свою земельну ділянку, не враховуючи встановлених меж. 5 березня 2021 року, доробивши необхідну документацію [PERSON] , затвердили детальний план території забудови, після чого було виявлено перетин з ділянкою [PERSON] . Також, [PERSON] , звертався до відділу у Виноградівському районі Головного управління Держгеокадастру у Закарпатській області щодо скасування державної реєстрації земельної ділянки та державного акта на право власності на земельну ділянку на ім`я [PERSON] в [ADDRESS] , за кадастровим номером 2121281500:04:001:0127, в чому йому відмовили та повідомили те, що скасування державної реєстрації земельної ділянки можливе тільки на підставі судового рішення. \~ \~ \~ \~Сторона позивача ввважає, що державний акт про право приватної власності на землю громадянину [PERSON] був виданий з порушенням земельного законодавства, оскільки, даним актом порушено право власності на землю позивача, відтак позивач змушений звернутися до суду про скасування державного акта та визнання його недійсним. \~ \~ \~ \~Відповідач [PERSON] , в інтересах якого діє адвокат Бочкор І.В., подав до суду заперечення на позовну заяву (а.с. 61-63) за яким відповідач заперечує проти позову, посилаючись на те, що позивач пропустив строк звернення до суду, оскільки з дати реєстрації відповідачем своєї земельної ділянки 13.10.2020 р. минуло більше трьох років, що є підставою для відмови в задоволенні позову. \~ \~ \~ \~Представник позивача [PERSON] подав до суду відповідь на заперечення, за яким зазначає, що строк на звернення позивача до суду з даним позовом не пропущено (а.с. 79-80). \~ \~ \~ \~09.04.2025 позивач до суду заяву про уточнення позовних вимог за якою прохальну частину позову Державний акт про право приватної власності на землю, виданий на ім`я [PERSON] , визнати недійсним та скасувати викладає в наступній редакції: Скасувати право власності (номер запису про право власності/довірчої власності:39793623) [PERSON] на земельну ділянку за кадастровим номером 2121281500:04:001:0127. \~ \~ \~ \~Позивач [PERSON] та представник позивача [PERSON] у судовому засіданні позовні вимоги підтримали з мотивів, викладених у позовній заяві та просили суд такі задоволити. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явився. Справу розглянуто у відсутність відповідача за участю його представника адвоката Бочкора І.В. Представник відповідача [PERSON] в судовому засіданні вимоги позивача заперечив з мотивів, наведених у запереченні та подав до суду письмове клопотання про застосування строків позовної давності до позовних вимог. Заслухавши пояснення, дослідивши матеріали справи, оцінивши докази в їх сукупності, суд вважає, що у задоволенні позову слід відмовити, виходячи з наступних підстав. В судовому засіданні встановлено, що з 21 жовтня 2019 року між сторонами, як суміжними землекористувачами існує спір щодо погодження меж земельної ділянки позивача [PERSON] , яка розташована за адресою: [ADDRESS] , з цільовим призначенням для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд. Позивач [PERSON] , разом з представниками сільської ради та суміжником [PERSON] , кілька разів узгоджували межу і сформували ділянку, згідно викопіювання з генерального плану відповідно плану забудови ділянки, що є в будівельному паспорті. Земельна ділянка була погоджена висновком Держгеокадастру від 24 липня 2020 року, але щоб внести її в кадастр необхідно було зробити детальний план території забудови, який затвердили 05 березня 2021 року . Виявилось, що між земельними ділянками сторін є перетин і це перешкоджає позивачу зареєстувати за собою право власності на вказану земельну ділянку. На підставі рішення Великокопанської сільської ради від 27 березня 1997 року «Про передачу у приватну власність земельних ділянок», 13.10.2020 зареєстровано за відповідачем [PERSON] право власності на земельну ділянку в [ADDRESS] , з кадастровим номером 2121281500:04:001:0127 (а.с.62). Суд констатує, що про порушення свого права як суміжного землекористувача позивач дізнався 21 жовтня 2019 року, коли звернувся до відповідача для погодження меж земельної ділянки за для виготовлення технічної документації на таку. Представником відповідача заявлено клопотання про застосування строку позовної давності. Відповідно до\~статті 256 ЦК України\~позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу. Загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки (стаття 257 ЦК України). Згідно \~ст. 261 ЦК України\~перебіг позовної давності починається від дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила. Згідно з ч. 4\~ст. 267 ЦК України\~cплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови у позові . Відповідно до\~статті 261 ЦК України\~початок перебігу позовної давності співпадає з моментом виникнення у зацікавленої сторони права на позов. З моменту коли позивач довідався про порушення його права - з жовня 2019 року, починається відлік строку позовної давності . Тобто, загальний 3-х річний строк давності для звернення до суду з даним позовом сплинув у жовтні 2022 року. З даним позовом позивач звернувся до суду 25.07.2023 (а.с.1), тобто з пропуском трирічного строку позовної давності. Таким чином, позивач пред`явив позов вже після спливу строку позовної давності, тому суд приходить до висновку, що в задоволенні позову з цієї підстави необхідно відмовити. У зв`язку з відмовою у задоволенні позовних вимог, відповідно до положень п.2 ч.2 ст.141 ЦПК України, понесені позивачем судові витрати стягненню з відповідача не підлягають. На підставі викладено та

Outcome: dismissed