Jurisdiction: civil
Date: 2025-07-31 00:00:00

Позивач за первісним позовом [PERSON] , у порядку представництва, котре здійснює адвокат Романів І.Б. 24 вересня 2024 року звернувся до суду із позовними вимогами до акціонерного товариства «Державний банк Україна», надалі відповідач (Банк) про захист прав про захист прав споживача банківських послуг шляхом відновлення залишку коштів на особовому рахунку, припинення нарахування відсотків. В обґрунтування позовних вимог посилається на те, що вона є споживачем фінансових послуг АТ «Ощадбанк» і користується картковим рахунком, відкритим на її ім`я; зокрема отримувала заробітну плату на банківську картку для виплат № [NUMBER] , а також кредитною банківською карткою№ [NUMBER] з кредитним лімітом 33 900 гривень. 11 квітня 2024 року невідома особа, використовуючи електронні засоби, о 22 год.44 хв. та 20 год.45 хв незаконно заволоділа її грошовими коштами чотирма транзакціями в розмірі 32 500 гривень, зокрема 3000 гривень, 5000 гривень, 14500 гривень та 10000 гривень із кредитної картки та 2 150 гривень із картки для виплат, здійснивши списання зазначених коштів із зазначених карткових рахунків без її відома та згоди. Через день, а саме 13 квітня 2024року позивач про даний факт повідомила місцеве відділення поліції, і на підставі її заяви було зареєстровано кримінальне провадження за ч. 4 ст. 190 Кримінального кодексу України та розпочато досудове розслідування. Також позивач зазначала, що 15 квітня 2024 року, за місцем свого проживання, зверталась до адміністрації відділення АТ «Ощадбанк» з відповідною заявою про повернення банком несанкціоновано знятих з її карткового рахунку грошових коштів, проте відповіді вона не отримала. Вважаючи, що відповідач не виконав своїх зобов`язань щодо забезпечення належного рівня безпеки та захисту її рахунку, що призвело до незаконного списання без її відома та розпорядження грошових коштів, позивач [PERSON] просила суд зобов`язати банк припинити нарахування за кредитним рахунком заборгованості по відсотках, пені та інших штрафних санкцій за користування використаним кредитним лімітом, що утворився внаслідок проведення несанкціонованих операцій (трансакцій) 11 квітня 2024 року, відновити залишок коштів на вищезазначених рахунках станом на 10 квітня 2024 року та понесені витрати на правову допомогу у розмірі 5000 гривень. Ухвалою судді від 27 вересня 2024 року відкрито провадження у справі та призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження, з викликом сторін. Відповідачем 21 жовтня 2024 року подано відзив, яким у задоволенні позовних вимог позивача [PERSON] про захист прав споживача банківських послуг шляхом відновлення залишку коштів на особовому рахунку, припинення нарахування відсотків - відмовити в повному обсязі. Представник відповідача зазначив, що спірні операції були здійснені в мобільному додатку Ощад 24/7 (нова версія Flumo), підтвердження дій в якому здійснювалося за допомогою біометрії або кодом доступу, який встановлюється при першому вході або в налаштуваннях безпеки. Для реєстрації мобільного додатку «Ощад 24/7» використовуються реквізити платіжної картки, відомості про термін її дії та СVV2/CVC2-код; підтвердження реєстрації здійснюється за допомогою коду, який повідомляється банком на фінансовий номер клієнта. Така інформація відома лише клієнту, третя особа може бути обізнана із такими відомостями лише унаслідок розголошення їх самим клієнтом (держателем картки). Указав, що 11 квітня 2024 року о 20 год 33 хв здійснено вихідний автоматичний ІVR-дзвінок на фінансовий номер позивачки +380934012742 для підтвердження реєстрації в системі «Ощад 24/7», який був успішно прийнятий. Під час такого дзвінка система інформує клієнта про заборону розголошення відомостей про картку та одноразового пароля третім особам. Для підтвердження реєстрації отримання одноразового пароля клієнту необхідно було натиснути цифру 1 на клавіатурі телефона, що клієнт і зробив. Після підтвердження реєстрації клієнту системою автоматично без з`єднання із клієнтом було озвучено одноразовий пароль. Цього ж дня на протязі 20 год. 33 хв по 20 год.38 хв було успішно проведено реєстрацію платіжної картки № [NUMBER] у мобільному додатку «Ощад 24/7». 11 квітня 2024 року о 20 год.39 хв. через мобільний додаток «Ощад 24/7» змінено ліміт на без готівкові операції з 2000 гривень до 40000 гривень. В період коли позивачка здійснювала реєстрацію на сумнівному ресурсі за посиланням у каналі Telegram. Яке надійшло їй від колеги по роботі, позивачка таким чином розголосила свої персональні дані невстановленим особам, які отримавши доступ до таких даних, здійснили успішний вхід у додаток «Ощад 24/7» через свій пристрій ONEPLUS А5000 та розпорядились як власними так і кредитними коштами позивачки [PERSON] , переказавши їх за допомогою додатку «Ощад 24/7» на свої рахунки, 11 квітня 2024 року протягом 22 год.44 хв. - 20 год.45 хв чотирма транзакціями в розмірі 32 500 гривень, зокрема 3000 гривень, 5000 гривень, 14500 гривень та 10000 гривень із кредитної картки та 2 150 гривень із картки для виплат. 12 квітня 2024 року о 15 год 07 хв зареєстровано вхідні дзвінки позивачки про отримання смс-повідомлення від Банку щодо зняття коштів із картки без її відома. Оператор Банку заблокував зарплатну та кредитну картки позивачки у зв`язку із шахрайством, зафіксував відмову від операцій, учинених 12 квітня 2024 року, закрив та заблокував обліковий запис «Ощад 24/7» і токен. Уважає, що підстави для відшкодування Банком коштів відсутні, оскільки списання коштів відбулося з вини позивачки, тому саме позивачка несе відповідальність за здійснення платіжних операцій. На підставі наведеного просить відмовити у задоволенні позову. Далі, відповідач акціонерного товариства «Державний банк Україна» 21 жовтня 2024 року звернулося до суду із зустрічною позовною заявою, в якій просить стягнути з [PERSON] заборгованість за договором комплексного банківського обслуговування фізичних осіб та відкриття поточного рахунку з використанням електронного платіжного засобу (платіжної картки) від 09 вересня 2021 року, розмір якої станом на 10 жовтня 2024 року становить 40 221 гривень 83 копійки, з яких загальна сума основної заборгованості кредитом 5 660 гривень 47 копійок, комісія 992 гривень 68 копійок та суму понесених витрат на сплату судового збору у розмірі 3028 гривень 00 копійок. В обґрунтування зустрічних позовних вимог покликається на те, що 09 вересня 2021 року між сторонами укладено заяву про приєднання до договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб та відкриття поточного рахунку з використанням електронного платіжного засобу (платіжної картки) № кредитною банківською карткою№ [NUMBER] поточний рахунок (надалі - ДКБО). Шляхом підписання заяви відповідач беззастережно приєднався до ДКБО в редакції, яка була розміщена на інтернет-сторінці банку www.oschadbank. Позивач відкрив на ім`я відповідача поточний рахунок [NUMBER] гривнях України. Відповідач звернувся із заявою про встановлення відновлювальної кредитної лінії і Банк встановив клієнту кредит у розмірі 250 000,00 гривень. В свою чергу, позивач виконав свої зобов`язання за договором, надавши відповідачу кредит у встановленому договорі розміру, проте, останній порушив умови договору щодо повернення кредиту та сплати процентів у встановлені договором строки та порядку, станом на 10 жовтня 2024 року у відповідача [PERSON] прострочена заборгованість становить 40 221 гривень 83 копійки, з яких загальна сума основної заборгованості кредитом 5 660 гривень 47 копійок, комісія 992 гривень 68 копійок та суму понесених витрат на сплату судового збору у розмірі 3028 гривень 00 копійок. Оскільки відповідач у добровільному порядку не сплатив заборгованість, позивач просить позовні вимоги задовольнити. Ухвалою від 01 листопада 2024 року прийнято зустрічний позов до спільного розгляду з первісним позовом та об`єднано в одне провадження із первісним. Перейдено до розгляду справи за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання. За клопотанням представника позивача за зустрічним позовом суд цією ж ухвалою витребував у ТзОВ «НоваПей», (ідентифікаційний код 38324133, Україна, 03026, місто Київ, вулиця Столичне шосе, будинок 103, корпус 1 поверх 13, офіс 1304), інформацію по картці [NUMBER] (741053), а зокрема: виписку по рахунку одержувача коштів за період з 11.04.2024 по 12.04.2024 року та зазначити власника (власників) рахунку та його ідентифікаційних даних ( ПІБ. рік народження, РНОКПП, місце реєстрації) та у АТ «Універсал банк», (ідентифікаційний код 21133352, 04082, Київ, Україна, вул. Автозаводська 54/19), інформацію по картці [NUMBER] (115611) а зокрема: виписку по рахунку одержувача коштів за період з 11.04.2024 по 12.04.2024 року та зазначити власника (власників) рахунку та його ідентифікаційних даних (ПІБ, рік народження, РНОКПП, місце реєстрації). За клопотанням представника відповідача суд ухвалою від 25 листопада 2025 року витребував з ТзОВ«Лайфселл» (ідентифікаційний код 22859846, Україна, 03110, місто Київ, вулиця Солом`янська, будинок 11А) інформацію (роздруківку в паперовому вигляді) вхідних та вихідних телефонних дзвінків та текстових повідомлень (в тому числі змісту таких повідомлень) по номеру [NUMBER] за 11.04.2024 та 12.04.2024; - чи здійснювалося блокування оператором мобільного зв`язку абонентського номера [NUMBER] в період з 11.04.2024-12.04.2024 року; якщо так, то яка адреса розташування та номери базових станцій, які забезпечували зв`язок із даним номером у вказаний період; - ідентифікаційні ознаки кінцевого обладнання (абонентський номер, ІЗМЕІ), з якими відбувалися сеанси зв`язку абонента [NUMBER] в період з 11.04.2024-12.04.2024. Ухвалою суду від 16 січня 2025 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті. Позивач [PERSON] та представник позивача [PERSON] в судовому засіданні первісний позов підтримали, з мотивів наведених у позовній заяві. Зустрічний позов заперечили, просили суд первісний позов задовольнити, в зустрічному позові відмовити. Представник відповідача [PERSON] в судовому засіданні первісний позов заперечив. Зустрічний позов підтримав, з підстав наведених у такому. Просив зустрічний позов задовольнити, в первісному позові відмовити. Заслухавши вступне слово сторін, дослідивши матеріали справи, всебічно та повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позовні вимоги та заперечення, об`єктивно оцінивши докази, що мають істотне значення для її розгляду і вирішення по суті, суд приходить до наступних висновків. Судом встановлено, що 09 вересня 2021 року між сторонами був укладений кредитний договір, шляхом підписання заяви приєднання до договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб та відкриття поточного рахунку з використанням електронного платіжного засобу (платіжної картки) № кредитною банківською карткою№ [NUMBER] поточний рахунок (надалі - ДКБО) з використанням електронного платіжного засобу. Позивач відкрив на ім`я відповідача поточний рахунок [NUMBER] гривнях України. Під час укладення кредитного договору позивач позичальник [PERSON] вказала свій номер мобільного зв`язку [NUMBER] як фінансовий, який використовується банком для ідентифікації останньої та надання їй сервісних послуг. Також на ім`я позивача було відкрито картковий рахунок для зарахування заробітної плати та видано зарплатну картку. Із матеріалів справи вбачається та не заперечується сторонами, що на вказаний фінансовий номер [NUMBER] , який належить позивачу [PERSON] , 11 квітня 2024 року о 20 год 33 хв був здійснений вхідний телефонний дзвінок від абонента відповідача та є номером «гарячої лінії» банку, яка використовується для підтвердження проведення фінансових операцій, що здійснюються клієнтами банку, який був успішно прийнятий. Під час такого дзвінка система інформувала клієнта про заборону розголошення відомостей про картку та одноразового пароля третім особам. Для підтвердження реєстрації отримання одноразового пароля клієнту необхідно було натиснути цифру 1 на клавіатурі телефона, що клієнт і зробив. Після підтвердження реєстрації клієнту системою автоматично без з`єднання із клієнтом було озвучено одноразовий пароль. Цього ж дня на протязі 20 год. 33 хв по 20 год.38 хв було успішно проведено реєстрацію платіжної картки № [NUMBER] у мобільному додатку «Ощад 24/7». 11 квітня 2024 року о 20 год.39 хв. через мобільний додаток «Ощад 24/7» змінено ліміт на без готівкові операції з 2000 гривень до 40 000 гривень. Також з наявних в матеріалах справи письмових доказів встановлено, що 11 квітня 2024 року після реєстрації позивачки на сумнівному ресурсі за посиланням у каналі Telegram, таким чином розголосила свої персональні дані невстановленим особам, які отримавши доступ до таких даних, здійснили успішний вхід у додаток «Ощад 24/7» через свій пристрій ONEPLUS А5000 та розпорядились як власними так і кредитними коштами позивачки [PERSON] , переказавши їх за допомогою додатку «Ощад 24/7» на свої рахунки, 11 квітня 2024 року протягом 22 год. 44 хв. - 20 год.45 хв чотирма транзакціями в розмірі 32 500 гривень, зокрема 3000 гривень, 5000 гривень, 14500 гривень та 10000 гривень із кредитної картки та 2 150 гривень із картки для виплат. У подальшому, як слідує із звукозапису дзвінка проведеного банком, 12 квітня 2024 року о 15 год 07 хв позивачка здійснила дзвінок до контакт-центру банку із повідомленням про списання коштів з її банківської картки, з посиланням на те, що вказані дії були здійснені шахрайським способом. Після чого відповідач заблокував зарплатну та кредитну картки, закрив та заблокував обліковий запис Ощад 24/7. За фактом повідомлення позивача [PERSON] про шахрайські дії з її грошовими коштами відповідач АТ «Ощадбанк» провів перевірку та встановив, що 18 квітня 2024 року операції по переказу грошових коштів позивача було здійснено через мобільний додаток «Ощад 24/7». Вхід у мобільний додаток «Ощад 24/7» можливий лише з підтвердженням біометрії або коду доступу, що надходить на фінансовий номер телефону клієнта. Вхід у мобільний додаток «Ощад 24/7» відбувся коректно з підтвердженням коду доступу, що надійшов на фінансовий номер позивача ( [NUMBER] ), який був вказаний у заяві про приєднання до договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб, та проводився у вигляді дзвінка здійсненого автоматизованою системою, яка належить банку та використовується для підтвердження операцій, які здійснюються банком за запитами його клієнтів, зокрема позивача [PERSON] . Отже, наведене підтверджує те, що саме позивач своїми діями сприяла третім особам ініціювати платіжні операції зі своєї картки, оскільки, отримавши телефонний дзвінок від автоматизованої системи банку, надала дозвіл на проведення операцій для входу з іншого пристрою у мобільний додаток «Ощад 24/7», та передала невідомим особам отриманий нею у голосовій формі код доступу для проведення такої операції. Зазначені обставини підтверджено показаннями позивача у якості потерпілої, згідно протоколу допиту потерпілого від 19 квітня 2024 року у кримінальному провадженні внесеному до ЄРДР за № 12024141110000438 від 13 квітня 2024 року (т.1 а.с.18,19). Згідно із п.п. 9.12 - 9.18 Розділу ІХ підписаного між сторонами спору договору, клієнт зобов`язаний забезпечити і гарантувати неможливість отримання третіми особами інформації про Логін, Пароль, Картковий пароль, а також ПІН, CVV2/CVC2, строк дії, номер картки тощо. Ризики та відповідальність за несанкціоноване використання Логіна, Пароля, Карткового пароля несе виключно клієнт. Клієнт несе ризик та негативні наслідки передачі ним третій особі мобільного телефону (відповідної SIM-картки), номер якого визначений в заяві про приєднання до Договору комплексного обслуговування фізичних осіб або повідомлений Банку в іншому встановленому Договору порядку як номер мобільного телефону клієнта, їх втрати, незаконного заволодіння ними, а також ризик технічного перехоплення інформації направленої на номер мобільного телефону клієнта. Таким чином, саме порушення позивачем [PERSON] умов договору, щодо заборони передачі третім особам номера мобільного телефону, який визначений в заяві про приєднання до договору та передачі інформації яка надходила на цей номер як фінансовий призвело до несанкціонованого списання грошових коштів з її карткового рахунку. Відповідно ч. 1 ст. 509 ЦК України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від вчинення певної дії (негативне зобов`язання), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Відповідно до ст. 1066 ЦК України за договором банківського рахунка банк зобов`язується приймати і зараховувати на рахунок, відкритий клієнтові (володільцеві рахунка), грошові кошти, що йому надходять, виконувати розпорядження клієнта про перерахування і видачу відповідних сум з рахунка та проведення інших операцій за рахунком. Банк має право використовувати грошові кошти на рахунку клієнта, гарантуючи його право безперешкодно розпоряджатися цими коштами. Банк не має права визначати та контролювати напрями використання грошових коштів клієнта та встановлювати інші обмеження його права щодо розпорядження грошовими коштами, не передбачені законом, договором між банком і клієнтом або умовами обтяження, предметом якого є майнові права на грошові кошти, що знаходяться на банківському рахунку. За змістом ст. 1068 ЦК України банк зобов`язаний вчиняти для клієнта операції, які передбачені для рахунків даного виду законом, банківськими правилами та звичаями ділового обороту, якщо інше не встановлено договором банківського рахунка. Банк зобов`язаний зарахувати грошові кошти, що надійшли на рахунок клієнта, в день надходження до банку відповідного розрахункового документа, якщо інший строк не встановлений договором банківського рахунка або законом. Банк зобов`язаний за розпорядженням клієнта видати або перерахувати з його рахунка грошові кошти в день надходження до банку відповідного розрахункового документа, якщо інший строк не передбачений договором банківського рахунка або законом. Згідно з ч. 1 ст. 1071 ЦК України банк може списати грошові кошти з рахунка клієнта на підставі його розпорядження. Відповідно до ч. 2 вказаної статті грошові кошти можуть бути списані з рахунка клієнта без його розпорядження на підставі рішення суду, а також у випадках, встановлених законом, договором між банком і клієнтом або умовами обтяження, предметом якого є майнові права на грошові кошти, що знаходяться на банківському рахунку. Відповідно до ч. 1 ст. 1073 ЦК України у разі несвоєчасного зарахування на рахунок грошових коштів, що надійшли клієнтові, їх безпідставного списання банком з рахунка клієнта або порушення банком розпорядження клієнта про перерахування грошових коштів з його рахунка банк повинен негайно після виявлення порушення зарахувати відповідну суму на рахунок клієнта або належного отримувача, сплатити проценти та відшкодувати завдані збитки, якщо інше не встановлено законом. Пунктом 2 Розділу VI «Загальні вимоги до безпеки здійснення платіжних операцій та управління ризиками» Положення про порядок емісії електронних платіжних засобів і здійснення операцій з їх використанням, затвердженого постановою Правління Національного банку України від 05 листопада 2014 року № 705, в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин (далі - Положення № 705), емітент зобов`язаний надавати ПІН або іншу інформацію, яка дає змогу здійснювати платіжні операції з використанням електронного платіжного засобу, лише держателю електронного платіжного засобу. Емітент під час видачі електронного платіжного засобу зобов`язаний проінформувати держателя про можливість або неможливість зміни ПІНу. Користувач зобов`язаний використовувати електронний платіжний засіб відповідно до вимог законодавства України та умов договору, укладеного з емітентом, і не допускати використання електронного платіжного засобу особами, які не мають на це законного права або повноважень - пункт 1 Розділу VI. Відповідно до пункту 3 розділу VI Положення № 705 банк зобов`язаний у спосіб, передбачений договором: повідомляти користувача про здійснення операцій з використанням електронного платіжного засобу; забезпечити користувачу можливість інформувати банк про втрату електронного платіжного засобу та/або платіжні операції, які не виконувалися користувачем; реєструвати та протягом строку, передбаченого законодавством України для зберігання електронних документів, зберігати інформацію, що підтверджує факт інформування банком користувача та користувачем банку. Банк у разі невиконання обов`язку з інформування користувача про здійснені операції з використанням електронного платіжного засобу несе ризик збитків від здійснення таких операцій. Згідно з пунктом 5 розділу VI Положення № 705 користувач зобов`язаний контролювати рух коштів за своїм рахунком та повідомляти емітента про операції, які не виконувалися користувачем. Користувач після виявлення факту втрати електронного платіжного засобу та/або платіжних операцій, які він не виконував, зобов`язаний негайно повідомити банк або визначену ним юридичну особу в спосіб, передбачений договором. До моменту повідомлення користувачем банку ризик збитків від здійснення операцій та відповідальність несе користувач, а з часу повідомлення користувачем банку ризик збитків від здійснення операцій за електронним платіжним засобом користувача несе банк (пункт 6 розділу VI Положення № 705). Втратою електронного платіжного засобу є неможливість здійснення користувачем контролю (володіння) за електронним платіжним засобом, неправомірне заволодіння та/або використання електронного платіжного засобу чи його реквізитів (пункт 6 розділу VI Положення № 705). Згідно з пунктами 7, 8 розділу VI Положення № 705 емітент або визначена ним юридична особа під час отримання повідомлення та/або заяви про втрату електронного платіжного засобу та/або платіжні операції, які не виконувалися користувачем, зобов`язаний ідентифікувати користувача і зафіксувати обставини, дату, годину та хвилини його звернення на умовах і в порядку, установлених договором. Емітент після надходження повідомлення та/або заяви про втрату електронного платіжного засобу та/або платіжні операції, які не виконувалися користувачем, зобов`язаний негайно зупинити здійснення операцій з використанням цього електронного платіжного засобу. Емітент у разі здійснення помилкового або неналежного переказу, якщо користувач невідкладно повідомив про платіжні операції, що ним не виконувалися, після виявлення помилки негайно відновлює залишок коштів на рахунку до того стану, у якому він був перед виконанням цієї операції. Емітент у разі повідомлення користувачем про незавершену операцію з унесення коштів через платіжні пристрої банку-емітента на рахунки, відкриті в банку-емітенті, після подання користувачем емітенту відповідного документа, що підтверджує здійснення цієї операції, негайно зараховує зазначену в цьому документі суму коштів на відповідний рахунок. Відповідно до пункту 9 розділу VI Положення № 705 користувач не несе відповідальності за здійснення платіжних операцій, якщо електронний платіжний засіб було використано без фізичного пред`явлення користувачем та/або електронної ідентифікації самого електронного платіжного засобу і його користувача, крім випадків, якщо доведено, що дії чи бездіяльність користувача призвели до втрати, незаконного використання ПІНу або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції. Сам по собі факт коректного вводу вихідних даних для ініціювання такої банківської операції, як списання коштів з рахунку користувача, не може достовірно підтверджувати ту обставину, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції. Лише наявність обставин, які безспірно доводять, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції, є підставою для притягнення його до цивільно-правової відповідальності. Наведені правила визначають предмет дослідження та відповідним чином розподіляють між сторонами тягар доведення, а отже, встановленню підлягають обставини, які беззаперечно свідчитимуть, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції від його імені. У разі недоведеності обставин, які безспірно свідчать про те, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції, необхідно виходити з відсутності вини користувача у перерахуванні чи отриманні спірних грошових коштів. Подібні правові висновки викладені у постановах Верховного Суду: від 03 липня 2019 року у справі № 537/3312/16-ц (провадження № 61-17629 св 18), від 24 липня 2019 року у справі № 753/16954/16-ц (провадження № 61-24323 св 18), від 01 липня 2020 року у справі № 712/9107/18 (провадження № 61-9877 св 19), від 21 квітня 2021 року у справі № 751/6050/18 (провадження № 61-18544 св 19), від 07 липня 2021 року у справі № 370/476/16-ц (провадження № 61-10242 св 20), від 17 грудня 2021 року у справі № 263/3704/19 (провадження № 61-1799 св 21), від 13 червня 2022 року у справі № 587/586/21(провадження № 61-19319 св 21). Частиною першою статті 16 ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Згідно зі статтею 76 ЦПК України, доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Частинами першою, шостою статті 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставою вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. З врахуванням наведеного, на думку суду , доводи позивача про те, що несанкціоноване списання грошових коштів з її карткового рахунку сталось з вини відповідача банку є необґрунтованими і не підтверджуються наявними в матеріалах справи доказами та встановленими обставинами справи. Встановивши повно та всебічно обставини справи, дослідивши, врахувавши та надавши оцінку всім поданим сторонами доказам за своїм внутрішнім переконанням на предмет їх належності, достовірності та достатності, суд приходить до висновку, що у задоволенні позовних вимог про захист прав споживача банківських послуг шляхом відновлення залишку коштів на особовому рахунку, припинення нарахування відсотків слід відмовити. Щодо заявлених зустрічних позовних вимог акціонерного товариства «Державний банк Україна» до [PERSON] про стягнення заборгованості за договором комплексного банківського обслуговування станом на 10 жовтня 2024 року у розмірі 40 221 гривень 83 копійки, з яких загальна сума основної заборгованості кредитом 5 660 гривень 47 копійок, комісія 992 гривень 68 копійок та суму понесених витрат на сплату судового збору у розмірі 3028 гривень 00 копійок, слід зазначити наступне. Як зазначено вище, судом встановлено, що 09 вересня 2021 року між сторонами був укладений кредитний договір, шляхом підписання заяви приєднання до договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб та відкриття поточного рахунку з використанням електронного платіжного засобу (платіжної картки) № кредитною банківською карткою № [NUMBER] поточний рахунок (надалі - ДКБО) з використанням електронного платіжного засобу. Позивач відкрив на ім`я відповідача поточний рахунок [NUMBER] в гривнях України, операції за яким можуть здійснюватися з використанням електронного платіжного засобу (далі - Картка) за дебетово-кредитною схемою. За змістом п. 4.1. Заяви про приєднання проставленням власноруч свого підпису під цією Заявою про приєднання Клієнт, зокрема підтверджує своє письмове клопотання на отримання Кредиту та усвідомлення того, що укладає Договір в повному обсязі, з урахуванням всіх його складових частин, зокрема, договору банківського рахунку, договору банківського вкладу (депозиту). Кредитного договору, умови яких викладені в Особливій частині Договору, та усвідомлює правові наслідки таких договорів, засвідчує підписання Паспорту споживчого кредиту та Таблиці сукупної вартості Кредиту, які є невід`ємною частиною Договору та розміщені на офіційному сайті Банку, підтверджує усвідомлення та розуміння свого права на відмову від отримання Послуг, що пропонуватимуться Банком, яке реалізується в порядку, передбаченому Договором та зобов`язується своєчасно, у спосіб, строки та в порядку, визначеному в Договорі та/або Банком в момент пропонування Послуги, вживати заходів, які б свідчили про його волевиявлення (надання згоди або відмови) щодо отримання Послуги, яка пропонується Банком. Згідно з п. 4.2. Заяви про приєднання всі терміни та скорочення, що вказані, за текстом цієї Заяви, вживаються в значеннях, визначених Договором, з якими Клієнт ознайомлений на момент підписання цієї Заяви про приєднання. Також Клієнт надав згоду на використання електронного підпису (в. т.ч. кваліфікованого електронного підпису) для вчинення будь-яких правочинів, або підписання будь-яких документів в порядку та на умовах, передбачених Договором. Відповідачу за цільовим призначенням «кредитування на споживчі цілі» за номером рахунку [NUMBER] встановлено ліміт (відновлювальну кредитну лінію) у розмірі 250 000,00 грн. Процентна ставка визначена у розмірі 38% річних. Строк кредитування відповідає строку дії Платіжної картки . Відповідно відповідач погодився, що ця заява є двостороннім правочином Клієнта і Банку, невід`ємною частиною Договору і містить індивідуальну частину Договору в розумінні Закону України «Про фінансові послуги та державне регулювання ринків фінансових послуг» щодо послуги (фінансової операції): Кредитування (Кредитна послуга). Підписанням заяви Клієнт підтвердив ініціювання одержання (встановлення/збільшення) Кредиту на споживчі потреби, погоджується з умовами користування Кредитом відповідно до умов Договору та підтвердив укладення між ним та Банком кредитного договору з істотними умовами кредитування, викладеними в цій Заяві (зокрема розміром кредиту) та в Договорі, у тому числі: Картковий рахунок, на який встановлюється кредит [NUMBER]; Максимальний розмір кредиту 250 000,00 грн; Строк користування кредитом до дати закінчення строку дії Платіжної картки; розмір процентної ставки за користування коштами (крім Грейс періоду) процентів річних; процентна ставка за користування кредитними коштами протягом Грейс періоду у випадку безготівкового розрахунку за товари та послуги з використання платіжної картки 0,00 процентів річних; процентна ставка за перевищення витратного ліміту по поточному рахунку (Несанкціонований овердрафт) процентів річних; процентна ставка за користування Кредитом, яка застосовується у разі припинення трудового договору або цивільно-правового договору між клієнтом та організацією або розірвання договору зарплатного проекту укладеного між банком та організацією відрахування та/або закінчення навчання клієнта у навчальному закладі визначається згідно «Умовами користування кредитною лінією (кредитом) що є додатком 1 до Договору (загальні умови кредитування); аеріодичність сплати процентів щомісячно; розмір комісійної винагороди за зняття готівкових коштів наданих в Кредит 2,99 % від суми таких коштів; орієнтована реальна річна процентна ставка та орієнтована загальна вартість кредиту для споживача на дату укладення Договору зазначені у паспорті споживчого кредиту, що є додатком 5 до Договору; порядок погашення кредиту щомісячно у розмірі визначеному «Умовами користування кредитною лінією (кредитом) що є додатком 1 до Договору; наслідки невиконання або неналежне виконання умов Договору визначаються умовами договору. Згідно п. 3.6 Заяви на встановлення відновлюваної кредитної лінії - всі інші умови Кредитного договору містяться в Договорі ДКБО. За змістом п. 4.1 Заяви про на встановлення (збільшення) кредитної лінії, проставленням власноруч свого підпису під цією Заявою про приєднання Клієнт, серед іншого підтверджує своє письмове клопотання на отримання Кредиту та усвідомлення того, що укладає Договір в повному обсязі, з урахуванням всіх його складових частин, зокрема, договору банківського рахунку, договору банківського вкладу (депозиту), Кредитного договору, умови яких викладені в Особливій частині Договору, та усвідомлює правові наслідки таких договорів, засвідчує підписання Паспорту споживчого кредиту та Таблиці сукупної вартості Кредиту, які є невід`ємною частиною Договору та розміщені на офіційному сайті Банку, підтверджує, що він ознайомлений з Умовами користування кредитною лінією (Кредитом), Паспортом споживчого кредиту, Таблицею сукупної вартості Кредиту, згідно вимог діючого законодавства, вони йому зрозумілі та не потребують додаткового тлумачення, а також ознайомився із переліком потенційно доступних Послуг, які йому можуть бути надані згідно умов Договору, підтверджує усвідомлення та розуміння свого права на відмову від отримання Послуг, що пропонуватимуться Банком, яке реалізується в порядку, передбаченому Договором та зобов`язується своєчасно, у спосіб, строки та в порядку, визначеному в Договорі та/або Банком в момент пропонування Послуги, вживати заходів, які б свідчили про його волевиявлення (надання згоди або відмови) щодо отримання Послуги, яка пропонується Банком. За умовами пункту 1.1. розділу XXII Договору умови кредитування Умови кредитування визначаються виходячи зі стандарту/програми/паспорту/умов того чи іншого банківського продукту та встановлюються для кожного Клієнта окремо залежно від його фінансового стану та платоспроможності. Кредит може бути наданий Банком Клієнту - резиденту України, що приєднався до цього Договору, в національній валюті України за результатами проведення аналізу, відповідно до встановлених в Банку процедур. Цільове призначення Кредиту/мета отримання кредиту - на споживчі потреби. Цільове призначення Кредиту у розумінні Закону України «Про споживче кредитування» є метою отримання Кредиту. Кредит надається без умови отримання забезпечення, якщо інше не буде передбачено окремими особливостями надання споживчого кредиту, наведеними в частині 2 цього розділу Договору, (п.п. 1.1.1.). Для отримання Кредиту Клієнт подає особисто або через третіх осіб, які надають Банку відповідні послуги до Банку: підисану Заяву про приєднання Заяву на встановлення відновлюваної кредитної лінії (Кредиту), за встановленою Банком формою: документи згідно з визначеним Банком переліком (п.п. 1.1.2.). Надані позивачем за зустрічним позовом виписки по картковому рахунку (а.с.233-249) свідчать, що відповідач одержав кредит на споживчі потреби на картковий рахунок [NUMBER] та згідно з умовами Договору, відповідачеві відкрито картковий рахунок, встановлений кредитний ліміт. Відповідно до вимог ст. 525 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Виконання зобов`язань, реалізація, зміна та припинення певних прав у договірному зобов`язанні можуть бути зумовлені вчиненням або утриманням від вчинення однією із сторін у зобов`язанні певних дій чи настанням інших обставин, передбачених договором, у тому числі обставин, які повністю залежать від волі однієї із сторін. Згідно з положеннями ч. 1 ст. 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. Статтею 610 ЦК України визначено, що порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Відповідно до ч. 2 ст. 625 ЦПК України боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. Надані стороною позивача за зустрічним позовом докази доводять, що позивач умови Договору виконав у повному обсязі, надавши відповідачеві кредитні кошти у зазначеному вище розмірі та виді. Однак, відповідач, у порушення умов договору, взяті на себе зобов`язання щодо погашення кредиту, сплати відсотків та інших платежів, у встановлений строк не виконував. У зв`язку з чим, виходячи з наданого позивачем розрахунку заборгованості, станом на 10 жовтня 2024 року у відповідача [PERSON] утворилась заборгованість у розмір 40 221 гривень 83 копійки, з яких загальна сума основної заборгованості кредитом 5 660 гривень 47 копійок, комісія 992 гривень 68 копійок. За ст. 526 ЦК України зобов`язання повинні виконуватися належним чином у відповідності до умов договору. Згідно з ч. 1 ст. 530 ЦК України якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Як установлено у ч.ч. 1, 2 ст. 1050 ЦК України, якщо договором встановлений обов`язок позичальника повернути позику частинами (з розстроченням), то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилася, та сплати процентів, належних йому відповідно до статті 1048 цього Кодексу. Якщо позичальник своєчасно не повернув суму позики, він зобов`язаний сплатити грошову суму відповідно до статті 625 цього Кодексу. Таким чином, ураховуючи установлені судом обставини, перевіривши правильність поданого розрахунку заборгованості умовам Договору, наданим позивачем випискам з рахунку, які свідчать про використання відповідачем кредитних коштів, часткове, періодичне погашення заборгованості, нарахування Банком відсотків, нарахування комісії згідно з умовами Договору при отриманні кредитних коштів, суд висновує про правильність проведеного відповідачем розрахунку та, з урахуванням наданих доказів, які підтверджуються доводи Банку про порушення його майнових прав наявність підстав для задоволення позову та стягненню з відповідача заборгованості у заявленому розмірі. З урахуванням положень ст. 141 ЦПК України, ураховуючи сплату позивачем за зустрічним позовом при зверненні з позовом судового збору, задоволення позову, суд вважає за необхідне стягнути з відповідача за зустрічним позовом понесені позивачем судові витрати у справі у розмірі 3028 гривень. Враховуючи викладене,

Outcome: approved