Jurisdiction: civil
Date: 2025-07-17 00:00:00

До Запорізького районного суду Запорізької області з Комунарського районного суду м. Запоріжжя за підсудністю надійшов позов Державного агентства України з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм в особі Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Запорізькій області до [PERSON] про відшкодування збитків, заподіяних рибному господарству. Позов обгрунтовано тим, що 24 листопада 2023 року о 17 год. 30 хв. на Каховському водосховищі р. Кушугум поблизу смт. Кушугум Запорізького району Запорізької області відповідач [PERSON] спільно [PERSON] здійснювали протизаконний лов риби з берега забороненим знаряддям лову - сіткою. Виловили риби: сазан - 20 екземплярів, судак - 1 екземпляр, чим заподіяв шкоду рибному господарству України на суму 77707,00 грн. Позивач стверджує, що зазначеними діями відповідач заподіяв матеріальну шкоду рибним запасам України на загальну суму 77707,00 гривень, які розраховано позивачем відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 21 листопада 2011 року № 1209 «Про затвердження такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних» (в редакції від 12 жовтня 2021 року). Постановою Запорізького районного суду Запорізької області від 28 серпня 2024 року по справі № 317/4099/24 відповідача визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП та застосовано адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 340 гривень 00 коп. Позивач зазначає, що вказані факти та вина відповідача повністю підтверджена. Позивач просить суд стягнути з відповідача [PERSON] на користь держави Україна 77707,00 гривень збитків. 29.04.2025 ухвалою Запорізького районного суду Запорізької області залишено позовну заяву без руху та позивачу надано п`ятиденний строк на усунення недоліків. 05.05.2025 до суду від Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Запорізькій області надійшла заява про усунення недоліків. Недоліки позовної заяви позивачем усунено. 05.05.2025 ухвалою Запорізького районного суду Запорізької області прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито спрощене позовне провадження. 24.06.2025 ухвалою Запорізького районного суду Запорізької області явку представника Управління Державного\~агентства з\~розвитку меліорації,\~рибного господарства\~та продовольчих\~програм у\~Запорізькій областівизнано обов`язковою та відкладено розгляд справи. У судовому засіданні представник позивача позовну заяву підтримала з підстав викладених у позовній заяві, просила задовольнити в повному обсязі, проти винесення заочного рішення не заперечувала. Відповідач у судове засідання не з`явився, причини неявки суду не повідомив, про час, дату та місце розгляду справи повідомлявся у встановленому ЦПК України порядку, відзив на позов не надав, із заявою про розгляд справи за його відсутності до суду не звертався. За таких обставин суд протокольно у судовому засіданні ухвалив на підставі ст. 280 ЦПК України розглядати справу у заочному порядку за наявними в ній матеріалами та доказами, поданими позивачем. Суд, вивчивши матеріали справи та всебічно проаналізувавши обставини в їх сукупності, давши оцінку зібраним у справі доказам, виходячи зі свого внутрішнього переконання, яке ґрунтується на повному, об`єктивному та всебічному з`ясуванні обставин справи, дійшов наступного висновку. Згідно з приписами ч. 1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Відповідно до ч. 1 ст. 5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. Згідно з ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Судом встановлено, що головним державним інспектором Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Запорізькій області Державного агентства меліорації та рибного господарства України складено протокол № 000577 про вчинення [PERSON] , адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП. (а.с.19). У протоколі Винник О.Ю. надав пояснення про те, що 24.11.2023 на Каховському водосховищі р. Кушугум поблизу смт. Кушугум Запорізького району спільно з громадянином [PERSON] він здійснював протизаконний лов риби з берега забороненим знаряддям лову сіткою лісковою, виловив рибу сазан у кількості 20 екземплярів та судак 1 екземпляр загальною вагою приблизно 40 кг. Відповідно до постанови Запорізького районного суду Запорізької області у справі № 317/4099/23 від 28.08.2024 (а.с.18), 24.11.2023 о 17-30 год. [PERSON] спільно з [PERSON] на Каховському водосховищі поблизу смт. Кушугум Запорізького району Запорізької області здійснював протизаконний лов риби з берега забороненим знаряддям лову сіткою лісковою. Виловив рибу цінних видів, а саме: сазан 20 екз., судак 1 екз., чим заподіяв шкоду рибному господарству України на суму 77707 грн. Даними діями [PERSON] порушив ст. 27 Закону України «Про тваринний світ», п.п. 1 п. 1 р. 4 Правил любительського та спортивного рибальства, за що передбачена відповідальність відповідно до ч. 4 ст. 85 КУпАП грубе порушення правил рибальства із застосуванням заборонених знарядь лову. Зі змісту вказаної постанови вбачається, що [PERSON] визнано винним у скоєнні правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі двадцяти неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 340 гривень 00 коп. Зазначена постанова в апеляційному порядку не оскаржена та набрала законної сили. Відповідно до ч. 4 ст. 82 ЦПК України, обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом. Відповідно до розрахунку матеріальної шкоди, заподіяної громадянином [PERSON] внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів у рибогосподарських водних об`єктах України, розробленого відповідно до Постанови Кабміну від 29.09.2023 № 1042 «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, завданої порушенням законодавства про рибне господарство внаслідок незаконного добування (вилову), знищення або пошкодження водних біоресурсів, а також незаконного знищення чи погіршення середовища існування водних біоресурсів», державі заподіяно шкоду у розмірі 77707,00 гривень, яка складається з: «сазан» 20 екземплярів. х 3706,00 грн. за од. = 74120,00 грн. та «судак» 1 екземпляр х 3587,00 грн. за од. = 3587,00 грн. (а.с.21). Розмір матеріальної шкоди, розраховано службовими особами Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Запорізькій області Державного агентства меліорації та рибного господарства України. Своїми умисними діями [PERSON] порушив вимоги ст. 12 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», ст. 9, 10, 17, 34, 38, 39 та 63 Закону України «Про тваринний світ», ст. 27 Закону України «Про тваринний світ», п.п. 1 п. 1 розділу 4 Правил любительського та спортивного рибальства, затверджених наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України 19 вересня 2022 року № 700 . Положеннями ст. 13 Конституції України визначено, що земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією. Відповідно до ст. 3 Закону України «Про тваринний світ» об`єктами тваринного світу, на які поширюється дія цього Закону, є, зокрема, риби в усьому їх видовому і популяційному різноманітті та на всіх стадіях розвитку (ембріони, яйця, лялечки тощо), які перебувають у стані природної волі, утримуються у напіввільних умовах чи в неволі. Згідно з п. 4 ч. 2 ст. 10 Закону України «Про тваринний світ», громадяни відповідно до закону зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу. Статтею 1 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних ресурсів» визначено, що добування (вилов) це вилучення водних біоресурсів із середовища їх перебування. За змістом ст. 10 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних ресурсів», посадові особи органів рибоохорони здійснюють державний контроль та управління в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та мають, зокрема, такі повноваження: здійснювати державний контроль (нагляд) за дотриманням правил використання, порядку придбання та збуту об`єктів тваринного світу в частині водних біоресурсів; визначати розмір збитків, завданих рибному господарству, за затвердженими таксами та методиками; складати протоколи та розглядати в установленому законом порядку справи про адміністративні правопорушення у галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів; подавати позови про відшкодування шкоди, заподіяної суб`єктами господарювання та громадянами, внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів. Приписами статті 63 Закону України «Про тваринний світ» встановлено, що порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу тягне за собою адміністративну, цивільно-правову чи кримінальну відповідальність відповідно до закону. Відповідальність за порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу несуть особи, винні, зокрема, в незаконному вилученні об`єктів тваринного світу з природного середовища. Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу. Розмір компенсації за незаконне добування, знищення або пошкодження видів тваринного світу, а також за знищення чи погіршення середовища їх існування встановлюється Кабінетом Міністрів України. Відповідно до ст. ст. 68, 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів. Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Належність водних біоресурсів визначається Законом України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів», ст. 37 якого передбачає, що водні біоресурси, що знаходяться у внутрішніх водних об`єктах, територіальному морі, у виключній (морській) економічній зоні України, на континентальному шельфі, є об`єктами права власності Українського народу, від імені якого права власника на ці ресурси здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування у межах, визначених Конституцією України та законами України. Відповідно до вимог статей 27, 34 Закону України «Про тваринний світ», користувачі об`єктів тваринного світу зобов`язані використовувати тваринний світ у способи, що не допускають порушення цілісності природних угрупувань. У порядку загального використання об`єктів тваринного світу громадянам, у випадках, передбачених законодавством, дозволяється безоплатне любительське і спортивне рибальство для особистого споживання (без права реалізації) у визначених відповідно до законодавства водних об`єктах загального користування у межах встановлених законодавством обсягів безоплатного вилову і за умови додержання встановлених правил рибальства і водокористування. В інших випадках любительське і спортивне рибальство здійснюються на праві спеціального використання об`єктів тваринного світу в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України відповідно до цього та інших законів. Відповідно до п.п. 1 п. 1 розділу 4 Правил любительського та спортивного рибальства, затверджених наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України 19 вересня 2022 року № 700 забороняється добування (вилов) такими знаряддями лову як сітками та пастками усіх типів та конструкцій, а також іншими сітковими знаряддями лову, за винятком раколовок конструкції «хапка» та підсак, встановлених цими Правилами розмірів. Згідно п. 2 постанови Пленуму Верховного Суду України від 27 березня 1992року за№ 6 (з наступними змінами та доповненнями) «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», шкода, заподіяна особі і майну громадянина, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок, та є вина зазначеної особи. Відповідно до ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Отже, в судовому засіданні встановлено у діях [PERSON] наявність всіх елементів складу цивільного правопорушення (протиправність дій, вина, завдання шкоди та безпосередній причинний зв`язок між його діями та збитками), що узгоджується з положеннями постанови Пленуму Верховного Суду України №6 від 27.03.1992р.«Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» та є підставою для притягнення відповідача до цивільно-правової відповідальності за спричинені ним водним біоресурсам збитки. Розрахунок зазначеної суми збитків обрахований згідно такс, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 29.09.2023 № 1042 «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, завданої порушенням законодавства про рибне господарство внаслідок незаконного добування (вилову), знищення або пошкодження водних біоресурсів, а також незаконного знищення чи погіршення середовища існування водних біоресурсів». З`ясувавши повно, всебічно та об`єктивно обставини справи, оцінивши надані суду докази, виходячи з вищевикладених вимог діючого законодавства, суд приходить до висновку, що позивачем надано достатньо доказів того, що внаслідок незаконного вилову водних біоресурсів, було заподіяно шкоду рибному господарству України в розмірі 77707,00 грн., матеріали справи не містять доказів добровільного відшкодування відповідачем шкоди, обставин, на які посилається позивач як на підставу своїх позовних вимог, відповідачем не спростовано, тому заподіяна відповідачем шкода підлягає стягненню в судовому порядку, що є підставою для задоволення позову. Вимог щодо судових витрат позивачем не заявлено, тому у розумінні ч. 2 ст. 264 ЦПК України, питання щодо судових витрат судом не вирішується. На підставі викладеного,

Outcome: approved