Jurisdiction: civil
Date: 2025-07-22 00:00:00

24 квітня 2025 року до Слов`янського міськрайонного суду Донецької області з позовною заявою через «Електронний суд» звернувся виконуючий обов`язки керівника Краматорської окружної прокуратури Донецької області, який діє в інтересах держави в особі Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Донецькій області (Донецький рибоохоронний патруль), Андріївської сільської ради Краматорського району Донецької області, повноваження якої здійснює Андріївська сільська військова адміністрація Краматорського району Донецької області до [PERSON] про стягнення шкоди, заподіяної внаслідок вчинення кримінального правопорушення, незаконним виловом водних біоресурсів Обґрунтовуючи свої позовні вимоги, позивач зазначає, що за результатами вивчення матеріалів кримінального провадження ,відомості про яке 12.05.2023 внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 12023053510000162 за онаками кимінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України, виявлено порушення майнових інтересів держави, що спричинені внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища та, як наслідок, наявність підстав для представництва інтересів держави органами прокуратури. Так, вироком Слов`янського міськрайонного суду Донецької області від 06 липня 2023 року (справа № 243/2251/23, провадження № 1-кп/243/642/2023), який набрав чинності 08 серпня 2023 року, [PERSON] , визнано виним у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України, та призначено йому покарання у виді 2 (двох) років обмеження волі. На підставі ст. 75 КК України звільнено засудженого [PERSON] від відбуття покарання, призначеного по данному вироку з випробуванням та іспитовим строком на 1 (один) рік. Встановлено, що 11 травня 2023 року о 16 годині 00 хвилин, [PERSON] , прибув на берег водойми поблизу села Сергіївка, Андріївської об`єднаної територіальної громади, Краматосрького району, Донецької області, де маючи умисел на незаконне зайняття рибним добувним промислом, в не передбачений законом спосіб, у заборонений час, із забороненим знаряддям лові рибацькою сіткою, яку поставив у водойму для вилову риби та після чого направився за місцем мешкання. Наступного дня, а сааме 12 травня 2023 року, приблизно о 06 годин 40 хвилин [PERSON] , реалізуючи свій протиправний умисел на незаконне зайняття рибним добувним промислом, в не передбачений законом спосіб, достовірно знаючи про встановлені вимоги статей 27, 38 Закону України «Про тваринний світ», ст. 10 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів», вимоги п.п.3.1, 3.15 Правил любительського і спортивного рибальства, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 18.06.1998 року № 1126, п.п.4 п. 4 Правил любительського і спортивного рибальства, що затверджені наказом Міністерства аграрної політики та продовольства від 19.09.2022 року № 700, в порушення п. 1 наказу Управління державного агентства меліорації та рибного господарства у Донецькій області № 48 від 29.03.2023 «Про встановлення весняно-літньої нерестової заборони на вилов водних біоресурсів у водних об`єктах Донецької області у 2023 році2, згідно якого встановлено строк заборони на лов (добування) риби у весняно-літній період природного відтворення (нересту) в 2023 році на території та акваторії водних об`єктах, розташованих в районі діяльності Управління Державного агентства меліорації та рибного госпордарства у Донецькій області (Донецький рибоохоронний патруль), а саме: адміністративної території Донецької області з розташованими на ній водними об`єктами до двокілометрової прибережної смуги Азовського моря, за виключенням пониззя річки Кальміус до греблі Павлопольського водосховища у терміни: у річках з 1 квітня до 21 травня 2023 року (50 діб), у водосховищах і озерах з 1 квітня до 10 червня 2023 року (70 діб), у новостворених водних об`єктах, а також у придаткових системах річок та інших водних об`єктах з 01 квітня до 30 червня 2023 року (90 діб), враховуючи абз. 4 п. 12 постанови Пленуму Верховного Суду України від 10.12.2004 № 17 «Про судову пракику у справах про злочини та інші правопорушення протии довкілля», за допомогою знаряддя лову рибацька сітка, використання якої заборонено «Правилами любительського і спортивного рибальства», без належного дозволу, в заборонений час (період нересту), здійснив вилов видних біоресурсів з водойми поблизу села Сергіївка, Андріївської ОТГ, Краматорського району, Донецької області, а саме: «карась сріблястий», в кількості 6 екземплярів, загальною вагою 1,7 кг, вартістю по 1581,00 грн за екземпляр, загальною вартістю 9486,00 гривень. Відповідно до розрахунку, проведенного Донецьким рибоохоронним патрулем від 17.05.2023, на підставі Такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення громадянами України, іноземцями та особами без громадянства цінних видів водних біоресурсів у рибогосподарських водних об`єктах України, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України №1209 від 21.11.2011 року, сума спричиненої матеріальної шкоди, завданої незаконним виловом водних біоресурсів складає 9486,00 гривень. Своїми умисними протиправними діями, внаслідок вилову водних біоресурсів, [PERSON] заподіяв істотну шкоду у сумі 9486,00 гривень. Вказана шкода в добровільному порядку не відшкодована. Враховуючи викладене, позивач просить суд стягнути з [PERSON] шкоду, завдану внаслідок вчинення кримінального правопорушення (незаконного вилову водних біоресурсів) на користь Андріївської сільської ради, повноваження якої згідно п. 1 ч. 2 ст. 10 Закону України «Про правовий режим воєнного стану», здійснює Андріївська сільська військова адміністрація Краматорського району Донецької області в сумі 9786 грн. Ухвалою Слов`янського міськрайонного суду Донецької області від 25 квітня 2025 року відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження, призначено судове засідання в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів у системі EasyCon. Ухвалою Слов`янського міськрайонного суду Донецької області від 10 червня 2025 року відкладено розгляд справи. Представник Краматорської окружної прокуратури Донецької області у судове засідання не з`явився, в матеріалах справи є заява про розгляд справи у відсутність представника прокуратури, позовні вимоги підтримують у повному обсязі, просять їх задовольнити. Представник особи, в інтересах якої заявлено позов, Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Донецькій області (Донецький рибоохоронний патруль), у судове засідання не з`явився, в матеріалах справи є заява про розгляд справи у відсутність представника управління, позовні вимоги підтримують у повному обсязі, просять їх задовольнити. Представник особи, в інтересах якої заявлено позов, Андріївська сільська рада Краматорського району Донецької області, повноваження якої здійснює Андріївська сільська військова адміністрація Краматорського району Донецької області, у судове засідання не з`явився, в матеріалах справи є заява про розгляд справи у відсутність представника ради, позовні вимоги підтримують у повному обсязі, просять їх задовольнити. Відповідач [PERSON] у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином шляхом направлення судових повісток за зареєстрованим місцем проживання ( [ADDRESS] ) та за фактичним місцем проживання ( [ADDRESS] ), проте конверти повернулись на адресу суду із відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою», причини неявки суду не відомі. Також був повідомлений про необхідність у відповідний строк надати відзив на позовну заяву із зазначенням заперечень та доказів, що підтверджують його відзив. Оскільки відповідач був належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання (стаття 128 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК), в судове засідання не з`явився без поважних причин, а позивач не заперечував проти проведення заочного розгляду справи, судом було постановлено ухвалу про заочний розгляд справи, що відповідає вимогам статей 280-281 ЦПК. Судом на підставі частини другої статті 247 ЦПК, у зв`язку із неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою технічного засобу не здійснювалось. Дослідивши матеріали справи в їх сукупності, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, суд встановив такі фактичні обставини та відповідні їм правовідносини. Щодо правомірності представництва прокурором інтересів держави в суді суд зазначає наступне. Відповідно до ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, «Кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства та на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права. Проте попередні положення жодним чином не обмежують право держави вводити в дію такі закони, які вона вважає за необхідне, щоб здійснювати контроль за користуванням майном відповідно до загальних інтересів або для забезпечення сплати податків чи інших зборів або штрафів». У практиці ЄСПЛ (зокрема рішення у справах «Спорронг і Льоннрот проти Швеції» від 23.09.1982, «Джеймс та інші проти Сполученого Королівства» від 21.02.1986 року, «Щокін проти України» від 14.10.2010 року, «Сєрков проти України» від 07.07.2011 року, «Колишній король Греції та інші проти Греції» від 23.11.2000 року, «Булвес» АД проти Болгарії» від 22.01.2009 року, «Трегубенко проти України» від 02.11.2004 року, «East/West Alliance Limited» проти України» від 23.01.2014 року) напрацьовано три критерії, які слід оцінювати на предмет сумісності заходу втручання в право особи на мирне володіння майном із гарантіями статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав і основних свобод людини (далі Перший протокол), а саме: чи є втручання законним; чи переслідує воно «суспільний», «публічний» інтерес; чи є такий захід (втручання в право на мирне володіння майном) пропорційним визначеним цілям. Так, звернення прокурора з вказаним позовом є законним, оскільки ст. 131-1 Конституції України, ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» наділено прокурора правом на звернення до суду за захистом інтересів держави у випадку, коли захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження. Згідно листа Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Донецькій області (Донецький рибоохоронний патруль) № 1-7-9/324-25, наданого на запит Краматорської окружної прокуратури Донецької області від 11.03.2025 № 53/2-801 повідомлено, що Донецький рибоохоронний патруль не звертався до суду з цивільним позовом до [PERSON] про відшкодування шкоди, заподіяної порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища та не має у розпорядженні інформації щодо сплати [PERSON] матеріальної шкоди завданої рибному господарству. Згідно листа Андріївської сільської військової адміністрації Краматорського району Донецької області № 532/01-15 від 11.03.2025, наданого на запит Краматорської окружної прокуратури Донецької області від 11.03.2025 № 53/2-802ВИХ-25 повідомлено, що [PERSON] шкода у розмірі 9486 грн, завдана навколишньому природному середовищу внаслідок незаконного вилову водних біоресурсів з водойми на території ради, що встановлена вироком суду від 06.07.2025 року не відшкодовувалась, заходи щодо стягнення матеріальної шкоди не проводились. 17 квітня 2025 року Краматорською окружною прокуратурою Донецької області направлено повідомлення Управлінню Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Донецькій області (Донецький рибоохоронний патруль) № 53/2-1345ВИХ-25 та Андріївській сільській раді Краматорського району Донецької області, повноваження якої наразі здійснює Андріївська сільська військова адміністрація Краматорського району Донецької області № 53/2-1344ВИХ-25 про те, що Краматорською окружною прокуратурою Донецької області відповідно до ст. 131-1\~Конституції України,\~ст.\~23\~Закону України\~«Про прокуратуру» прийнято рішення про звернення до Слов`янського міськрайонного суду Донецької області з позовом в інтересах держави в особі Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Донецькій області (Донецький рибоохоронний патруль), Андріївської сільської ради Краматорського району Донецької області, повноваження якої наразі здійснює Андріївська сільська військова адміністрація Краматорського району Донецької області до [PERSON] про стягнення шкоди, заподіяної внаслідок вчинення кримінального правопорушення, незаконним виловом водних біоресурсів в розмірі 9486 грн. Оскільки Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Донецькій області (Донецький рибоохоронний патруль) самостійно не реалізувало процесуальне право на подання позову про відшкодування шкоди, завданої навколишньому природному середовищу, то наявні підстави для представництва прокурором інтересів держави в суді, що узгоджується з правовим висновком Великої Палати Верховного Суду, викладеним у постанові від 26.05.2020 року по справі № 912/2385/18. Звернення прокурора з вказаним позовом до суду беззаперечно переслідує «суспільний», «публічний» інтерес, оскільки реагування прокурора у даному випадку спрямоване на задоволення суспільної потреби у відновленні законності при вирішенні суспільно значимого питання законності використання іноземним громадянином земельної ділянки сільськогосподарського призначення, яке відбувається з порушенням вимог чинного законодавства. У зв`язку із вищезазначеним, в даному випадку представництво інтересів держави в суді здійснюється прокурором, який виконує субсидіарну роль, щоб ці інтереси не залишились незахищеними. В судовому засіданні встановлено, що вироком Слов`янського міськрайонного суду Донецької області від 06 липня 2023 року у справі № 243/2251/23 [PERSON] визнано винним в скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України, призначено покарання у виді обмеження волі строком на 2 (два) роки, на підставі положень статей 76 та 76 КК України звільнено від відбування покарання з іспитовим строком один рік. Вказаним вироком встановлено, що 11 травня 2023 року о 16 годині 00 хвилин, [PERSON] , прибув на берег водойми поблизу села Сергіївка, Андріївської об`єднаної територіальної громади, Краматосрького району, Донецької області, де маючи умисел на незаконне зайняття рибним добувним промислом, в не передбачений законом спосіб, у заборонений час, із забороненим знаряддям лові рибацькою сіткою, яку поставив у водойму для вилову риби та після чого направився за місцем мешкання. Наступного дня, а сааме 12 травня 2023 року, приблизно о 06 годин 40 хвилин [PERSON] , реалізуючи свій протиправний умисел на незаконне зайняття рибним добувним промислом, в не передбачений законом спосіб, достовірно знаючи про встановлені вимоги статей 27, 38 Закону України «Про тваринний світ», ст. 10 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів», вимоги п.п.3.1, 3.15 Правил любительського і спортивного рибальства, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 18.06.1998 року № 1126, п.п.4 п. 4 Правил любительського і спортивного рибальства, що затверджені наказом Міністерства аграрної політики та продовольства від 19.09.2022 року № 700, в порушення п. 1 наказу Управління державного агентства меліорації та рибного господарства у Донецькій області № 48 від 29.03.2023 «Про встановлення весняно-літньої нерестової заборони на вилов водних біоресурсів у водних об`єктах Донецької області у 2023 році2, згідно якого встановлено строк заборони на лов (добування) риби у весняно-літній період природного відтворення (нересту) в 2023 році на території та акваторії водних об`єктах, розташованих в районі діяльності Управління Державного агентства меліорації та рибного госпордарства у Донецькій області (Донецький рибоохоронний патруль), а саме: адміністративної території Донецької області з розташованими на ній водними об`єктами до двокілометрової прибережної смуги Азовського моря, за виключенням пониззя річки Кальміус до греблі Павлопольського водосховища у терміни: у річках з 1 квітня до 21 травня 2023 року (50 діб), у водосховищах і озерах з 1 квітня до 10 червня 2023 року (70 діб), у новостворених водних об`єктах, а також у придаткових системах річок та інших водних об`єктах з 01 квітня до 30 червня 2023 року (90 діб), враховуючи абз. 4 п. 12 постанови Пленуму Верховного Суду України від 10.12.2004 № 17 «Про судову пракику у справах про злочини та інші правопорушення протии довкілля», за допомогою знаряддя лову рибацька сітка, використання якої заборонено «Правилами любительського і спортивного рибальства», без належного дозволу, в заборонений час (період нересту), здійснив вилов видних біоресурсів з водойми поблизу села Сергіївка, Андріївської ОТГ, Краматорського району, Донецької області, а саме: «карась сріблястий», в кількості 6 екземплярів, загальною вагою 1,7 кг, вартістю по 1581,00 грн за екземпляр, загальною вартістю 9486,00 гривень. Своїми умисними протиправними діями, внаслідок вилову водних біоресурсів, [PERSON] заподіяв істотну шкоду у сумі 9486,00 гривень. Вирок набрав законної сили 08 серпня 2023 року. Відповідно до ч. 6 ст. 82 ЦПК України вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. Отже, вироком суду від 06 липня 2023 року встановлено, що [PERSON] вчинив дії, що стали наслідком заподіяння шкоди державі. Згідно розрахунку матеріальної шкоди, завданої рибному господарству України незаконним виловом водних біоресурсів, внаслідок незаконного вилову риби, відповідно до Такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення громадянами України, іноземцями та особами без громадянства цінних видів водних біоресурсів у рибогосподарських водних об`єктах України, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 21.11.2011 № 1209, та на підставі кримінального провадження № 1202305351000162 від 12.05.2023 року проведено оцінку збитків, заподіяних [PERSON] внаслідок незаконного вилову цінних водних ресурсів, а саме: карася сріблястого в кількості 6 штук загальною вартістю 9486 грн. Таким чином, своїми протиправними діями відповідач [PERSON] заподіяв шкоду навколишньому природному середовищу в розмірі 9486 грн. На теперішній час питання щодо відшкодування шкоди, завданої відповідачем рибному господарству України, не вирішено, збитки добровільно не відшкодовано. Вирішуючи вказаний спір суд виходить з наступного. Статтею 13 Конституції України, статтями 3-5 Закону України «Про тваринний світ» та статтею 39 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» визначено, що об`єкти тваринного світу (в тому числі риби, ссавці, членистоногі, молюски та інші) знаходяться під охороною держави та належать до природних ресурсів загальнодержавного значення. Відповідно до статті 66 Конституції України, кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки. Згідно ст. 20 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» шкода, завдана рибному господарству внаслідок знищення або погіршення стану водних біоресурсів та середовища їх перебування внаслідок господарської та іншої діяльності, підлягає відшкодуванню за рахунок осіб, які безпосередньо здійснювали або замовляли здійснення такої діяльності. Належність водних біоресурсів визначається Законом України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів», ст. 37 якого передбачає, що водні біоресурси, що знаходяться у внутрішніх водних об`єктах, територіальному морі, у виключній (морській) економічній зоні України, на континентальному шельфі, є об`єктами права власності Українського народу, від імені якого права власника на ці ресурси здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування у межах, визначених Конституцією України та законами України. Згідно з ч. 1 ст. 52 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» порушення вимог цього Закону тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність відповідно закону. Відповідно до ст. 3\~Закону України\~«Про твариннийсвіт» об`єктами тваринного світу, на які поширюється дія цього Закону, є дикі тварини - хордові, в тому числі хребетні (ссавці, птахи, плазуни, земноводні, риби та інші) і безхребетні (членистоногі, молюски, голкошкірі та інші) в усьому їх видовому і популяційному різноманітті та на всіх стадіях розвитку (ембріони, яйця, лялечки тощо), які перебувають у стані природної волі, утримуються у напіввільних умовах чи в неволі Згідно зі ст.\~10\~Закону України\~«Про тваринний\~світ» громадяни відповідно до закону зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу. Відповідно до ст. ст. 27, 34 Закону України «Про тваринний світ», користувачі об`єктів тваринного світу зобов`язані використовувати тваринний світ у способи, що не допускають порушення цілісності природних угрупувань. У порядку загального використання об`єктів тваринного світу громадянам, у випадках, передбачених законодавством, дозволяється безоплатне любительське і спортивне рибальство для особистого споживання (без права реалізації) у визначених відповідно до законодавства водних об`єктах загального користування у межах встановлених законодавством обсягів безоплатного вилову і за умови додержання встановлених правил рибальства і водокористування. В інших випадках любительське і спортивне рибальство здійснюються на праві спеціального використання об`єктів тваринного світу в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України відповідно до цього та інших законів. Відповідно до вимог ст.\~63\~Закону України\~«Про тваринний\~світ» порушення законодавства України про охорону навколишнього природнього середовища тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільну та кримінальну відповідальність. Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу. Розмір компенсації за незаконне добування, знищення або пошкодження видів тваринного світу, а також за знищення чи погіршення середовища їх існування встановлюється Кабінетом Міністрів України. Положеннями п. 1.1 розділу IV Правил любительського рибальства, затверджених наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України від 19.09.2022 № 700, забороняється добування (вилов) такими знаряддями лову: сітками та пастками усіх типів та конструкцій, а також іншими сітковими знаряддями лову, за винятком раколовок конструкції «хапка» та підсак, встановлених цими Правилами розмірів. Відповідно до ст.\~68\~Закону України\~«Про охорону\~навколишнього природного\~середовища» підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів. Згідно зі ст.\~69\~Закону України\~«Про охорону\~навколишнього природного\~середовища» шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Згідно ст.\~1166\~ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Відповідно до п. 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» від 27 березня 1992 року, розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її завдала, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. З огляду на викладене та враховуючи, що судом встановлена протиправність дій відповідача, якими завдано шкоду державним інтересам шляхом незаконного вилову водних біоресурсів, суд дійшов висновку про наявність підстав для її стягнення у заявленому позивачем розмірі в сумі 9486 грн. Таким чином, суд вважає, що вимоги позивача є обґрунтованими і позов підлягає задоволенню у повному обсязі. Вирішуючи питання про розподіл судових витрат, суд виходить з такого. Згідно п. 6 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються: позивачі - у справах про відшкодування матеріальних збитків, завданих внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Оскільки при зверненні до суду з позовом позивач був звільнений від сплати судового збору, у відповідності зі ст. 141 ЦПК України, з відповідача на користь держави підлягає стягненню судовий збір в розмірі 3028 грн. На підставі викладеного та

Outcome: approved