Jurisdiction: civil
Date: 2025-07-21 00:00:00

08 грудня 2023 року представник позивача - адвокат Єремов М.Є., діючи від імені [PERSON] , звернувся до суду з позовом до [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] про стягнення матеріальної та моральної шкоди. В обґрунтування позову зазначає, що 14.09.2018 на підставі укладеного між позивачем та [PERSON] договору поділу житлового будинку з надвірними будівлями та спорудами, зареєстрованого в реєстрі за № 1323, посвідченого 14.09.2018 приватним нотаріусом Рівненського міського нотаріального округу Фесюк Т. В., позивач є власником частини житлового будинку за адресою: [ADDRESS] загальною площею 60,9 кв. м., житловою площею 35,0 кв. м., що складають цілий окремий об`єкт - житловий будинок з надвірними будівлями та спорудами. Вказаний житловий будинок [PERSON] розташований на земельній ділянці кадастровим номером 5610100000:01:075:0231 площею 0,0356га зблокований з будинком, що належить Відповідачам по справі та знаходиться на земельній ділянці кадастровим номером 5610100000:01:075:0165 площею 0,0350га. З Державного реєстру речових прав на нерухоме майно убачається, що право власності на іншу частину житлового будинку за адресою: [ADDRESS] (Житловий будинок № 1/2) з 19.10.2021 перейшло до спільної часткової власності відповідачів на підставі Договору купівлі-продажу, серія та номер 2031, виданого 19.10.2021 приватним нотаріусом Рівненського міського нотаріального округу Матвєєвою О.В. З часу набуття права власності на Житловий будинок № 1/1 між позивачем та відповідачем 1 ( [PERSON] ) постійно виникали словесні конфлікти. За інформацією позивача, відповідач 1 погрожував позивачу змусити продати належний їй будинок та створити ряд неприємностей. З часом ситуація погіршилася, і в кінці червня 2022 року позивач виявила, що відповідач 3 встановив камеру відеоспостереження на бетонному стовпі лінії електропередач, яка була цілеспрямовано направлена до двору належного позивачу будинку. Позивач навіть зверталася до Рівненського районного управління поліції ГУ НП України в Рівненській області із заявою про вчинення щодо неї кримінального правопорушення, зокрема, щодо незаконного збирання, використання, знищення, поширення конфіденційної інформації. В подальшому, приблизно з початку жовтня 2022 року, відповідачами розпочато проведення будівельних робіт у Житловому будинку № 1/2, а саме: реконструкцію частини будівлі із зміною габаритних розмірів, демонтаж покрівлі, яка примикає до Житлового будинку [ADDRESS] , що належить позивачу. Слід зазначити, що за отриманням від позивача згоди на проведення реконструкції (будівельних робіт) відповідачі (в тому числі відповідач 1) не зверталися. Вказані будівельні роботи розпочаті, здійснювалися та здійснюються до цього часу без отримання відповідних дозвільних документів. Позивач зверталася до Управління державного архітектурно- будівельного контролю Рівненської міської ради з листом про незаконну реконструкцію будинку сусідом [PERSON] , на який Управлінням надано відповідь від 11.10.2022 №01-18/459 про те, що відсутні будь-які дозвільні документи на початок здійснення будівельних робіт в електронній системі у сфері будівництва. Крім того, відсутність дозвільних документів на будівництво також підтверджується і листом Управління Здійснюючи незаконну реконструкції будинку відповідач 1 здійснював демонтаж покрівлі даху. З початку реконструкції позивач помітила, що під час опадів в кімнату 1-4 Житлового будинку № 1/1 загальною площею 12,0 кв.м., що належить позивачу, почалося затікання. Зокрема, у жовтні 2023 року, дощові опади були досить значними. Так, під час сильного дощу 25.10.2023 року, коли кількість опадів (дощу) випало 51 % місячної норми, сталося дуже значне затікання води ззовні в кімнату 1-4 Житлового будинку № 1/1. Зазначає, що відповідачами неякісно виконано примикання та не організовано водосток атмосферних опадів, що спричинило залиття Житлового будинку № 1/1 атмосферними опадами (дощу), чим завдано позивачу матеріальної шкоди в розмірі 103 337, 86 грн., з яких 86 515,00 грн відповідно до експертного Висновку, і 16 822,86 грн. відповідно до видаткових накладних про придбання у ТОВ Епіцентр-К майна). Також позивач просить стягнути солідарно з відповідачів 15000.00 грн. моральну шкоду відповідно до вимог ч. 1 ст. 1167 ЦК України, де зазначено, що моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини та понесені судові витрати. В судовому засіданні представник позивача - Єремов Є.С. обґрунтування позовних вимог повністю підтримав, просив задовольнити позов в повному обсязі. Зазначив, що розмір та причинно-наслідковий зв`язок між діями відповідачів та наявністю матеріальної шкоди встановлено наявними доказами, зокрема, фотоматеріалами, висновком експерта № 231108/1JOLJJ від 22.11.2023 (на суму 86 515,00 грн), видатковими накладними щодо придбання позивачем у ТОВ «Епіцентр-К» шафи-купе та матрацу (на суму 16 822,86 грн), іншими доказами у справі та заявленою сумою моральної шкоди в розмірі 15 000,00 грн. Відповідачем не доведено, що: такий вид робіт як заміна даху із зміною габаритних (будівельних) розмірів не потребує дозвільних документів (не надано (не заявлено) відповідну експертизу щодо цього питання); питання, яке ставилося на дослідження для експерта НДКЦ Свиріпи О.О. ніяким чином не підтверджує, що проведені відповідачами роботи не потребують дозвільних документів, а тим більше, розмір чи причинно-наслідковий зв`язок між діями (бездіяльністю) та шкодою, завдану позивачу, як було поставлено питання експерту НДКЦ Свиріпі О.О., так він і відповів, що фактично місцем залиття атмосферними опадами не є частина приміщення відповідачів. Однак це не дає відповіді на питання про те, що при виконанні відповідачами реконструкції покриття (даху), зокрема, щодо зміни будівельного об`єму (зміни габаритних розмірів) спільного даху суміжної \~ \~ \~ \~частини житлового будинку приміщення, який належить позивачу і відповідачам, ними були проведені роботи у відповідності до будівельних норм (проведено якісне виконання примикань та забезпечено організований водостік атмосферних опадів) з дозвільними документами. Таким чином відповідачами не доведено, що такі роботи не потребують документів і проведення таких робіт не є причиною залиття. Судова експертиза, яка замовлена відповідачами, не спростовує висновків експертизи, що проведена на замовлення позивача, та інших доказів про протиправній дій відповідачів, причинно-наслідковий зв`язок між діями відповідачів та матеріальною шкодою. Представник відповідачів [PERSON] позовні вимоги не визнала та просила відмовити у задоволенні позовних вимог. Суду пояснила, що її довірителі придбали будинок який мав незадовільний стан і ними виконувалися роботи для приведення його до нормального житлового стану в тому числі і перекриття даху. Посилання позивача на те, що було проведено реконструкцію не заслуговують на увагу, оскільки матеріали справи не містять такої оцінки. Також зазначає, що відсутність чи наявність дозволу не може бути причиною затоплення житлових приміщень належних позивачу. Експертиза від 22.11.2023 року зроблена на замовлення позивача проведена без огляду приміщень відповідача, отже сумнівним є посилання експерта на те, що відповідач неналежним чином виконав будівельні роботи. І навпаки у висновку експерта від 22.04.2025 року який проводив огляд приміщень позивача і відповідача причиною затікання є неякісне примикання покрівлі позивача. Просила суд відмовити в задоволені позову, стягнути з відповідача витрати на проведення експертизи. Ухвалою суду від 07 березня 2024 року було закрито підготовче провадження та призначено справу за позовом [PERSON] до [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] до судового розгляду по суті у відкритому судовому засіданні. Ухвалою суду від 24 липня 2024 року за клопотанням представника відповідачів \- адвоката Бойчук О.П., судом було призначено судову будівельно-технічну експертизу та зупинено провадження у справі на час проведення експертизи. Ухвалою Рівненського апеляційного суду від 28 листопада 2024 року апеляційну скаргу представника позивача залишено без задоволення, ухвалу про призначення експертизи залишено без змін. Після проведення експертизи ухвалою суду від 02 травня 2025 року судом було відновлено провадження у справі за позовом [PERSON] до [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] та призначено судове засідання. Заслухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи, суд прийшов до висновку відмовити в задоволені позову, виходячи з наступного. Згідно із\~ст. 89 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України)\~суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Статтею 76 ЦПК України\~визначено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків. Статтями 77-80 ЦПК України\~передбачено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування. Судом встановлено, що 14.09.2018 на підставі укладеного між [PERSON] та [PERSON] Договору поділу житлового будинку з надвірними будівлями та спорудами, зареєстрованого в реєстрі за № 1323, посвідченого 14.09.2018 приватним нотаріусом Рівненського міського нотаріального округу Фесюк Т.В., Позивач є власником частини двоквартирного житлового будинку за визначеною адресою: [ADDRESS] , загальною площею 60,9 кв. м., житловою площею 35,0 кв.м. 21 листопада 2018 року об`єкту нерухомого майна [PERSON] присвоєно поштову адресу: [ADDRESS] , що підтверджується наказом №180 Управління містобудування та архітектури Виконавчого комітету Рівненської міської ради від 21.11.2018. Згідно з Витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності № 147570143 від 30.11.2018 року, 28.11.2018 проведена державна реєстрація права власності за [PERSON] на житловий будинок, літ "А-1" з надвірними будівлями в [ADDRESS] , запис про право власності № 29187072 від 28.11.2018, реєстраційний номер об?єкта 1708064256101. Згідно з Витягом з Реєстру будівельної діяльності Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва від 06.06.2022, Управлінням Державного архітектурно-будівельного контролю Рівненської міської ради в Реєстрі будівельної діяльності було зареєстровано Повідомлення про початок виконання будівельних робіт (Реконструкція житлового будинку з прибудовою в [ADDRESS] , кадастровий номер земельної ділянки:5610100000:01:075:0231). Згідно з Витягом з Реєстру будівельної діяльності Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва від 06.07.2022 року, Управлінням Державного архітектурно-будівельного контролю Рівненської міської ради в Реєстрі будівельної діяльності було зареєстровано Декларацію про готовність до експлуатації об?єкта - Житловий будинок з прибудовою в [ADDRESS] , кадастровий номер земельної ділянки:5610100000:01:075:0231, власником якого є [PERSON] . Згідно з інформаційної довідки № 355070236 від 20.11.2023 року з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об?єктів нерухомого майна щодо об?єкта нерухомого майна, відповідачі - [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] на підставіДоговору купівлі-продажу, серія та номер 2031, виданого 19.10.2021 приватним нотаріусом Рівненського міського нотаріального округу Матвєєвою О.В. є співвласниками зблокованого з будинком [PERSON] житлового будинку за адресою [ADDRESS] , загальною площею 60,9 кв. м., житловою площею 35,0 кв.м. на праві спільної часткової власності. Як вбачається із позовної заяви [PERSON] , з часу набуття права власності на Житловий будинок [ADDRESS] між позивачем та відповідачем 1 постійно виникали словесні конфлікти. 19.08.2022 року [PERSON] зверталася до Рівненського районного управління поліції ГУ НП України в Рівненській області із заявою про вчинення щодо неї кримінального правопорушення, зокрема, щодо незаконного збирання, використання, знищення, поширення конфіденційної інформації внаслідок встановлення камери відеоспотереження на бетонному стовпі електрики та направлена на територію належного позивачу приватного будинку. Як вбачається із позовної заяви, а також наданих до суду фото-доказів, з початку жовтня 2022 року розпочато проведення будівельних робіт у житловому будинку за адресою [ADDRESS] , що пов?язані із демонтажем покрівлі даху, яка примикає до житлового будинку [ADDRESS] , що належить позивачу. З матеріалів справи також вбачається, що Відповідачі не звертались до [PERSON] щодо надання дозволу на проведення будівельних робіт. Однак, суд звертає увагу, що матеріали справи не містять доказів якими встановлено порушення відповідачами архітектурно-будівельних норм при проведенні будівельних робіт у житловому будинку за адресою [ADDRESS] , що пов?язані із демонтажем покрівлі даху. З відповіді Управління державного архітектурно-будівельного контролю Виконавчого комітету Рівненської міської ради від 11.10.2022 №01-18/459 щодо звернення [PERSON] з проханням провести позапланову перевірку щодо законності виконання будівельних робіт за адресою [ADDRESS] , вбачається, що в Реєстрі будівельної діяльності єдиної державної електронної системи у сфер будівництва відсутня інформація щодо реєстрації документа, який надає право виконувати будівельні роботи за даною адресою. В свою чергу, пунктом 1 постанови Кабінету Міністрів України від 13.03.2022 № 30 "Про припинення заходів державного нагляду (контролю) і державного ринкового нагляду умовах воєнного стану" припинено проведення планових та позапланових заході державного нагляду (контролю) на період воєнного стану, введеного указом Президент України від 24.02.2022 № 64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні, внаслідок чого Управління ДАБК позбавлене можливості здійснювати заходи державного архітектурно-будівельного контролю в частині проведення перевірок. Із тверджень позивача викладених у позовній заяві убачається, що здійснення відповідачами реконструкції частини будівлі із зміною габаритних розмірів, демонтажу покрівлі, яка примикає до житлового будинку за адресою [ADDRESS] , призвело до затікання під час атмосферних опадів кімнати 1-4 Позивача загальною площею 12 кв.м., в зв`язку з чим позивачу було завдано матеріальної шкоди в розмірі 103\~337 (сто три тисячі триста тридцять сім гривень) 86 копійок. Зважаючи на те, що позивач та відповідачі між собою у договірних відносинах не перебували, до спірних правовідносин, які склались між сторонами слід застосовувати норми глави 82 Цивільного кодексу України щодо відшкодування шкоди, які підлягають застосуванню у разі відсутності договірних відносин між боржником (завдавачем шкоди) та кредитором (потерпілим).\~ Відповідно до ст. 1166 Цивільного кодексу України (далі ЦК України), майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Відшкодування збитків (шкоди) є одним із видів цивільно-правової відповідальності і для застосування такої міри відповідальності необхідна наявність всіх елементів складу правопорушення, а саме: протиправної поведінки; шкідливого результату такої поведінки - збитків (шкоди); причинного зв`язку між протиправною поведінкою та збитками (шкодою); вини особи, яка заподіяла шкоду.\~ У разі відсутності хоча б одного з елементів відповідальність у вигляді відшкодування збитків не наступає. Важливим елементом доказування наявності шкоди є встановлення причинно-наслідкового зв`язку між протиправною поведінкою заподіювача та шкодою потерпілої сторони. Слід довести, що протиправна дія чи бездіяльність заподіювача є причиною, а шкода, яка завдана особі, - наслідком такої протиправної поведінки. Наведене узгоджується з правовою позицією, викладеною у Постанові Верховного суду України від 06 лютого 2020 року у справі №\~910/28813/15. Статтею 322 ЦК України визначено, що власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. В даній справі факт залиття кімнат позивач фіксує одноособово на фото, однак матеріали справи не містять доказів звернення позивача до відповідача із залученням іншіх осіб з метою фіксації залиття кімнат чи усунення порушень. З Висновку судової будівельно-технічної експертизи щодо визначення розміру завданої матеріальної шкоди № 231108/1_ЮШ від 22 листопада 2023 року, долученого позивачем до позовної заяви, вбачається наступне: причиною залиття приміщення 14 житлового будинку за адресою: [ADDRESS] атмосферними опадами є неякісне виконання примикань та відсутність організованого водостоку атмосферних опадів під час виконання реконструкції покриття суміжної частини житлового будинку за адресою: [ADDRESS] (відповідь на перше запитання експертизи). Розмір завданої матеріальної шкоди житловому будинку за адресою: [ADDRESS] унаслідок його залиття атмосферними опадами становить 86 515 (вісімдесят шість тисяч п`ятсот п`ятнадцять) гривень (відповідь на друге запитання експертизи). В судовому засіданні експерт Шекель Ю.В. надав пояснення щодо висновків судової будівельно-технічної експертизи щодо визначення розміру завданої матеріальної шкоди № 231108/1_ЮШ від 22 листопада 2023 року, та зазначив, що він не оглядав житлові приміщення відповідачів, однак візуально було видно що було проведено реконструкцію покриття суміжної частини будинку. Відповідно до статей 77-80 ЦПК України, здійснивши оцінку проведеної судової будівельно-технічної експертизи та наданих у судовому засіданні пояснень експерта, суд не вважає Висновок № 231108/1_ЮШ від 22 листопада 2023 року належним доказом, який підтверджує наявність причинно-наслідкового зв`язку, як елементу доказування наявності шкоди, між виконанням будівельних робіт в житловому будинку, що належить відповідачам та зміною (погіршенням) технічного стану кімнати 1-4 житлового будинку позивача у вигляді затікання атмосферних опадів внаслідок проведення зазначених будівельних робіт. Щодо тверджень, викладених у позовній заяві [PERSON] про відсутність згоди позивача на проведення реконструкції (будівельних робіт) та відсутності у відповідачів дозвільних документів на проведення реконструкції (будівельних робіт), суд зазначає наступне. Відповідно до\~частини четвертоїстатті 357 Цивільного кодексу України\~(далі -\~ЦК України), співвласник житлового будинку, іншої будівлі, споруди може зробити у встановленому законом порядку за свій рахунок добудову (прибудову) без згоди інших співвласників, якщо це не порушує їхніх прав. У висновку експерта Рівненського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру Міністерства внутрішніх справ України від 22.04.2025 року за № СЕ - 19/118/-24/9153-БТ за результатами судової будівельно-технічної експертизи зроблено наступні висновку: Дати відповідь на запитання: «Який технічний стан покрівлі частини житлового будинку [ADDRESS] , що належить [PERSON] на час залиття приміщення житлового будинку? не виявляється можливим, за причини наведеної в дослідницькій частині висновку експерта. Пошкодження, які утворились внаслідок затоплення, в суміжних приміщеннях житлового будинку [ADDRESS] , що належить [PERSON] та [PERSON] та які межують з житловим приміщенням 1-4 в житловому будинку [ADDRESS] , що належить [PERSON] - відсутні. Покрівля даху частини житлового будинку [ADDRESS] , що належить [PERSON] та [PERSON] , не являється причиною залиття приміщень частини житлового будинку [ADDRESS] , що належить [PERSON] ». Окрім цього, у висновку експерта від 22.04.2025 року за № СЕ 19/118/-24/9153-БТ в дослідницькій частині зазначено, що покрівля даху частини житлового будинку [ADDRESS] , що належить [PERSON] та [PERSON] , не являється причиною залиття приміщень частини житлового будинку [ADDRESS] , що належить [PERSON] . В судовому засіданні експерт Свирина О.О. підтвердив свій висновок. \~ \~ \~ \~Таким чином, позивачка та її представник не довели до суду, та не надали належного доказу на підтвердження того, що між реконструкцією (будівельними роботами) проведеною відповідачами, та залиттям кімнати 1-4 в приміщенні [PERSON] є безпосередній причинний зв`язок та наявна протиправна поведінка відповідачів , а тому цивільно-правова відповідальність у вигляді стягнення матеріальної шкоди з відповідачів настати не може. Відповідно до\~ст. 23 ЦК України\~особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає: фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Якщо інше не встановлено законом, моральна шкода відшкодовується грошовими коштами, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування. Моральна шкода відшкодовується одноразово, якщо інше не встановлено договором або законом. Обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою та протиправними діями заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з`ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору. Отже, право особи на відшкодування моральної шкоди виникає за умов порушення права цієї особи, наявності такої шкоди та причинного зв`язку між порушенням та моральною шкодою. При цьому обов`язок доведення наявності підстав для відшкодування моральної шкоди покладається на особу, яка вимагає її відшкодування, що відповідає змісту частини третьої статті\~12\~та статті\~81 ЦПК України. Оскільки позовні вимоги\~ [PERSON] \~про відшкодування моральної шкоди є похідними від позовних вимог про відшкодування матеріальної шкоди, отже у задоволені їх у цій частині також необхідно відмовити через їх безпідставність та недоведеність. Європейський\~суд з прав людини вказав, що пункт перший\~статті 6\~Конвенції про\~захист прав\~людини і\~основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суді, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо надання обґрунтування , що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки з огляду на конкретні обставини справи (Проніна проти України, № 63566/00 § 23, ЄСПЛ від 18 липня 2006 року. Оскаржувані судові рішення відповідають критерію обґрунтованості судового рішення. На підставі викладеного,

Outcome: dismissed