Jurisdiction: civil
Date: 2025-07-30 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулася до суду з позовом, в якому з урахуванням заяви про зменшення розміру позовних вимог просить стягнути з відповідача Фізичної особи-підприємця [PERSON] на її користь в рахунок відшкодування заподіяної моральної шкоди кошти в сумі 8\~000 грн. Також просить стягнути понесені судові витрати, підтверджені документально. Позовні вимоги позивач [PERSON] обґрунтовує тим, що їй на праві приватної власності належить квартира [ADDRESS] . Відповідно до договору про надання послуг з управління багатоквартирним будинком від 01.10.2021 року ФОП [PERSON] несе відповідальність за заподіяні збитки в разі неналежного обслуговування багатоквартирного будинку по [ADDRESS] . 02.09.2023 року у зв`язку з неналежним виконанням ФОП [PERSON] умов договору про надання послуг з управління багатоквартирним будинком та неналежним утриманням внутрішньо будинкових комунікацій стався витік води з труби загального водопостачання в будинку, де проживає позивач. Внаслідок витоку води з труби загального водопостачання відбулось залиття квартири позивача та їй було заподіяно збитки в розмірі 121220,00 грн. В результаті залиття пошкоджено підлогу, стіни, а також меблі по всій квартирі. Також вода частково через підлогу та шахту для комунікацій потрапила до підвалу будинку, а квартира [ADDRESS] знаходиться на першому поверсі, що призвело до збільшення вологості в квартирі, утворення грибків та цвітіння, додаткової руйнації підлоги, стін, пошкодження меблів. Позивач звернулась до міського голови із заявою про створення комісії по факту залиття квартири [ADDRESS] для встановлення причин залиття квартири. Комісія Звенигородської міської ради підтвердила, що залиття квартири [ADDRESS] , сталось внаслідок аварійної поломки транспортної мережі водогону. З метою відшкодування заподіяної майнової шкоди позивачем було перд`явлено позов до ФОП [PERSON] , за наслідками розгляду якого Черкаським апеляційним судом винесена постанова від 24.09.2024 року у справі №694/379/24, якою встановлено вину ФОП [PERSON] у пошкодженні квартири та майна [PERSON] , а тому вказаний факт не потребує доказування. Позивач зазначає, що завдана їй моральна шкода полягає у душевних стражданнях, яких вона зазнала у зв`язку із значним погіршенням умов проживання внаслідок пошкодження її квартири; душевних стражданнях, пов`язаних із знищенням та пошкодженням її майна, адже в квартирі було знищено шпалери, пошкоджено штукатурку, меблі та речі, які внаслідок затоплення стали не придатні для використання, втратили свій зовнішній вигляд; через поширення в квартирі плісняви та грибка, у зв`язку з чим виникла необхідність у проведенні ремонту та утилізації пошкоджених меблів; у душевних стражданнях, яких вона зазнала у зв`язку з тим, що в квартирі проживає її малолітня дитина, у якої також погіршились умови проживання внаслідок пошкодження квартири, надмірної вологості та цвітіння, пилу та бруду під час ремонту, не розуміння дитиною, чому так сталось, що вплинуло на здоров`я дитини; у душевних стражданнях, яких позивач зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї винної особи ФОП [PERSON] , який довгий час відмовлявся відшкодувати шкоду, всіляко заперечував свою можливість її відшкодувати та не відшкодовував шкоду аж до ухвалення судового рішення, що призвело до боргів та позичок на відновлення житла. Позивач вказує, що ФОП [PERSON] , будучи управителем будинку [ADDRESS] , не виконав свої обов`язки щодо належного утримання системи централізованого водопостачання будинку, внаслідок чого відбулося затоплення квартири позивача, а тому відповідальність за заподіяння шкоди, в тому числі і моральної шкоди внаслідок затоплення, покладається саме на відповідача. Ухвалою від 23.12.2024 року відкрите провадження у справі за правилами загального позовного провадження, призначене підготовче засідання. 13.02.2025 року відповідач ФОП [PERSON] подав до суду відзив, в якому зазначив, що 18.05.2023 року та 05.06.2024 року проводився плановий щорічний огляд внутрішньо будинкових інженерних мереж, проте ряд квартир, в тому числі квартира [ADDRESS] , яка належить позивачу, не надали доступу до комунікацій в квартирах. При аварійній ситуації з стояком водопостачання було встановлено, що ніша в якій знаходяться комунікації, повністю замурована власником квартири, до неї відсутній доступ, а тому довірена особа позивачки [PERSON] повідомив, що він самостійно надасть доступ до комунікацій в нішу з під`їзду, а не з квартири, як передбачено проектом будівництва будинку в квартирі [ADDRESS] . Позивач заявляє вимогу про стягнення моральної шкоди, однак заявлена сума нічим не обґрунтована та є не зрозумілою. Крім того, Рішенням Черкаського апеляційного суду від 24.09.2024 року позов позивача задоволено в розмірі 121220,00 грн., яка сплачена відповідачем у повному обсязі. Просить в задоволенні позову відмовити в повному обсязі. Ухвалою суду від 14.02.2025 року за клопотанням представника позивача адвоката Бабенка Р.В. було призначено судово-психологічну експертизу. Провадження у справі зупинено на час проведення експертизи. 06.03.2025 року до Звенигородського районного суду Черкаської області надійшло клопотання експерта про надання додаткових матеріалів. Ухвалою суду від 12.03.2025 року провадження у справі відновлено та призначено підготовче судове засідання. 01.05.2025 року до Звенигородського районного суду Черкаської області надійшло повідомлення судового експерта про неможливість проведення експертизи. 07.07.2025 року представник позивача адвокат Бабенко Р.В. подав заяву про зменшення розміру позовних вимог, відмову від клопотань про проведення експертизи та виклик свідків, а також розгляд справи без участі позивача та його представника. \~ \~ \~ \~Ухвалою суду від 17.07.2025 року закрито підготовче провадження в цивільній справі та призначено її до судового розгляду по суті. 28.07.2025 року відповідач ФОП [PERSON] подав додаткові пояснення з урахуванням заяви про зменшення розміру позовних вимог. Вказав на те, що позивач безпідставно звинувачує його в неналежному утриманні внутрішньо будинкових мереж, при цьому сама відмовляється надати доступ в квартиру та до стояка, де знаходяться комунікації. Позивач не надала доказів вини відповідача та доказів заподіяння їй моральної шкоди, а тому в задоволенні позову просить відмовити повінстю. В судове засідання відповідач ФОП [PERSON] не з`явився. Звернувся до суду із заявою про розгляд справи без його участі. Згідно з ч. 2\~ст. 247 ЦПК України\~фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши подані сторонами докази, суд встановив наступні фактичні обставини справи. Судом встановлено, що позивач [PERSON] , [INFO] , проживає разом з дочкою [PERSON] , 2020 року народження, за адресою [ADDRESS] , що підтверджується довідкою №3314 про зареєстрованих у житловому приміщенні осіб (а.с.17). Постановою Черкаського апеляційного суду від 24.09.2024 року задоволено позов [PERSON] до ФОП [PERSON] про стягнення коштів за заподіяну шкоду. Стягнуто з ФОП [PERSON] на користь [PERSON] в рахунок відшкодування заподіяної шкоди кошти в сумі 121220,00 грн. та судові витрати. В постанові апеляційного суду зазначено, що власник квартири несе відповідальність за технічне обслуговування водопровідної системи лише всередині своєї квартири. Підтоплення відбулось внаслідок аварійної поломки транспортної мережі водогону, яка проходить у стіні квартири [ADDRESS] («прогнивши дірка» у стояку водопостачання загального користування на рівні 1-го поверху). Тобто мало місце пошкодження внутрішньо будинкової системи водопостачання, відповідальність за належний стан якої несе саме управитель багатоквартирного будинку (а.с. 18-27). Відповідно до актів від 18.05.2023 року та 05.06.2024 року, наданих відповідачем, при проведенні планового огляду внутрішньобудинкових інженерних мереж (стояки водопостачання, водовідведення, теплопостачання) в будинку [ADDRESS] не було надано доступу власниками окремих квартир, в тому числі квартири [ADDRESS] ,\~що належить\~позивачу (а.с. 63, 64). Згідно з довідкою лікаря-психіатра [PERSON] від 01.04.2025 року [PERSON] перебуває під наглядом в Звенигородському психоневрологічному кабінеті з 24.03.2025 року та отримує амбулаторне лікування (а.с. 103). Цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки. Підставами виникнення прав та обов`язків є, зокрема, завдання майнової (матеріальної) та моральної шкоди іншій особі (ч. 1 ст.\~11, п. 3 ч.2 ст.\~11 ЦК України). Згідно зі\~статтею 15 ЦК України\~кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Пунктами 8, 9 частини другої\~статті 19 ЦК України\~передбачено, що способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути, зокрема, відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; відшкодування моральної (немайнової) шкоди. За змістом положень ч. 3\~ст. 386 ЦК України\~власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової і моральної шкоди. Загальні положення про відшкодування моральної шкоди закріплені в ст.\~23,\~1167 ЦК України. Згідно зі\~статтею 23 ЦК України\~особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Відповідно до частини третьої\~статті 23 ЦК України\~розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями чи бездіяльністю інших осіб. Відповідно до чинного законодавства моральна шкода може полягати, зокрема: у моральних переживаннях у зв`язку з порушенням права власності, інших цивільних прав при настанні негативних наслідків. Згідно з частиною першою\~статті 1167 ЦК України\~моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини. Враховуючи фактичні обставини справи, зокрема, наявність Постанови Черкаського апеляційного суду від 24.09.2024 року , якою визнано, що внаслідок неналежного утримання відповідачем внутрішньо будинкових комунікацій стався витік води, суд вважає, що вина відповідача в заподіянні шкоди позивачу є доведеною, а тому позивач має право на грошове відшкодування моральної шкоди. В даному випадку моральна шкода не може бути виправленою шляхом лише констатації судом факту порушення. Статтею 23 ЦК України\~встановлено право особи на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав та законних інтересів. Відповідно до частини другої цієї статті моральна шкода полягає, зокрема: 1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; 2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; 3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; 4) у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Європейський суд з прав людини вказує, що оцінка моральної шкоди по своєму характеру є складним процесом, за винятком випадків коли сума компенсації встановлена законом (STANKOV v. BULGARIA, № 68490/01, § 62, ЄСПЛ, 12 липня 2007 року). Згідно з частиною третьої цієї статті моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Згідно\~з роз`ясненнями, що містить Постанова Пленуму Верховного Суду України № 4 від 31.03.95 року\~відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з`ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору. На переконання суду, внаслідок залиття квартири позивача, остання зазнала душевних страждань у зв`язку з протиправною поведінкою відповідача щодо неї, перенесла емоційне напруження, що тягне за собою в своїй сукупності психологічний дискомфорт і моральні переживання, які погіршили гармонійні адаптовані умови її життєдіяльності, призвели до порушення душевної рівноваги, що вимагає від неї додаткових витрат часу, залучення душевних та матеріальних зусиль для відновлення попереднього становища, враховуючи обсяг та характер заподіяної шкоди. Суд наголошує, що моральна шкода полягає у емоційному стресі, душевних стражданнях, негативних емоціях, переживаннях з приводу залиття та пошкодження квартири. Вочевидь залиття квартири порушило звичний та розмірений спосіб життя позивача, викликало необхідність докладання додаткових зусиль для його нормалізації та витрачання власного часу для вирішення проблем, пов`язаних з усуненням наслідків залиття та пошкодження квартири, яка стала непридатною для проживання без проведення ремонту. Суд погоджується із доводами позивача про завдання їй моральної шкоди, оскільки вказані нею обставини в своїй сукупності свідчать про наявність негативних явищ та зниження якості життя, що пов`язане з пошкодженням належного їй майна. Разом з тим суд приходить до висновку про зменшення розміру відшкодування моральної шкоди з 8000,00 грн. до 5000,00 грн. Такий розмір шкоди, на думку суду, відповідатиме вимогам розумності та справедливості і не призведе до її збагачення, а при встановлених обставинах становитиме достатньо справедливу сатисфакцію. Таким чином, зважаючи на вище викладене, позовні вимоги в частині стягнення моральної шкоди підлягають частковому задоволенню. Відповідно ч. 1 ст.141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Згідно платіжної інструкції №40 від 18.11.2024 року, позивачем при поданні даної позовної заяви до суду сплачений судовий збір у сумі 1212 грн. 20 коп. (а.с.28), який вона просить стягнути з відповідача. Враховуючи результат вирішення спору,

Outcome: partial