Jurisdiction: civil
Date: 2025-07-27 00:00:00

АТ «Акцент-Банк» звернулося в суд з позовною заявою до [PERSON] про стягнення заборгованості за кредитним договором №ABH0CT155101708635166268 від 22.02.2024, яка станом на 01.05.2025 склала 84\~375,39 грн, з яких: 71\~623,96 грн загальний залишок заборгованості за наданим кредитом (тілом кредиту); 12\~345,03 грн загальний залишок заборгованості за процентами, 406,40 грн загальний залишок заборгованості за пенею, а також понесені ним по справі судові витрати у розмірі 2422,40 грн. На обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що [PERSON] звернулася до АТ «А-Банк» щодо отримання банківських послуг, підписавши Анкету-Заяву про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг в АТ «А-Банк», і 22.02.2024 , будучи клієнтом банку, позичальник уклав з банком кредитний договір №ABH0CT155101708635166268 щодо надання йому кредиту в розмірі 75 000.00 грн строком на 60 місяців (тобто до 21.02.2029) зі сплатою процентів у розмірі 55,00 щорічно та комісії в розмірі 0,00 грн (кредитний договір складається із заяви клієнта та Графіку погашення кредиту). Позивач стверджує, що банк свій обов`язок виконав повністю, надав позичальнику кредит згідно з умовами кредитного договору. Вказує, що у відповідності до п. 3-5 кредитного договору (заяви клієнта) ліміт цього договору: 75 000,00 грн на поповнення обігових коштів зі строком повернення до 21.02.2029, терміном на 60 місяців. Зауважує, що кредитний договір підписано боржником за допомогою електронного підпису, використання якого погоджено сторонами в Анкеті-Заяві про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг в А-Банку (заяві на погодження використання електронного підпису). Вказує, що відповідно до п. 11 Заяви про надання послуги «Швидка готівка» та/або Паспорту споживчого кредиту «Швидка готівка» у випадку порушення клієнтом зобов`язань із погашення заборгованості клієнт сплачує Банку пеню у розмірі 0,07% (не менше 1 грн ) від суми простроченої заборгованості по кредиту за кожен день прострочки, при цьому пеня за невиконання зобов`язання щодо повернення кредиту та процентів за ним не може перевищувати подвійної облікової ставки Національного банку України, що діяла у період, за який сплачується пеня, та не може бути більшою за 15 (п`ятнадцять) відсотків суми простроченого платежу. Також варто зазначити, що при стягненні неустойки (пені, штрафів) за даним договором слід використовувати не загальне, а спеціальне законодавство, що регулює безпосередньо відносини щодо споживчого кредитування, тобто\~Закону України «Про споживче кредитування». Посилаючись на п. 6 Розділу IV «Прикінцеві та перехідні положення» даного закону, зауважує, що у разі прострочення споживачем у період з 1 березня 2020 року до припинення зобов`язань за договором про споживчий кредит, укладеним до тридцятого дня включно з дня набрання чинності\~Законом України «Про внесення змін до деяких законів України щодо удосконалення державного регулювання ринків фінансових послуг»\~(набирав чинності 24.12.2023+30 днів = 23.01.2024), у тому числі того, строк дії якого продовжено після набрання чинності\~Законом України «Про внесення змін до деяких законів України щодо удосконалення державного регулювання ринків фінансових послуг», споживач звільняється від відповідальності перед кредитодавцем за таке прострочення. У тому числі, але не виключно, споживач у разі допущення такого прострочення звільняється від обов`язку сплати кредитодавцю неустойки (штрафу, пені) та інших платежів, передбачених договором про споживчий кредит за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) споживачем зобов`язань за таким договором. Забороняється збільшення процентної ставки за користування кредитом з інших причин, ніж передбачені частиною четвертою\~статті 1056-1 Цивільного кодексу України, у разі невиконання зобов`язань за договором про споживчий кредит у період, зазначений у цьому пункті. Дія положень цього пункту поширюється, у тому числі, на кредити, визначені частиною другою\~статті 3 цього Закону. Зазначає, що на договори споживчого кредиту, які будуть укладатися після спливу тридцятого дня включно з дня набрання чинності\~Законом №3498- IX\~(набрав чинності 24.12.2023+30 днів = 23.01.2024) вимога пункту 6 Розділу IV «Прикінцеві та перехідні положення» Закону не поширюється, та нарахування пені не забороняється. З огляду на те, що заборгованість не було погашено, представник позивача просить суд стягнути з відповідача на користь банку вказану заборгованість та судові витрати. Ухвалою судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 19.05.2025 прийнято до розгляду та відкрито провадження у цивільній справі за даним позовом. Постановлено розгляд справи проводити у порядку спрощеного позовного провадження. У судове засідання представник позивача не з`явився, до позовної заяви додав клопотання, у якому просить суд розглянути цивільну справу без його участі, не заперечує проти заочного розгляду справи та ухвалення заочного рішення. Відповідач у судове засідання повторно не з`явився, хоча про час і місце розгляду справи повідомлявся належним чином, шляхом надсилання судової повістки про виклик до суду рекомендованими поштовими відправленнями, які повернуто до суду, зберігання, відзив на позов не подано, клопотань про відкладення розгляду справи до суду не надходило. Направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника. Такий висновок викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25.04.2018 у справі № 800/547/17, постановах Верховного Суду від19.05.2021 у справі №910/16033/20,від 20.07.2021у справі № 916/1178/20, від 23.01.2023 у справі №496/4633/18, від 22.03.2023 у справі № 905/1397/21, від 30.08.2023 у справі № 910/10477/22. За загальним правилом ч. 1 статті 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. При цьому відповідно до частини четвертої названої статті Кодексу у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення). З огляду на викладене та враховуючи одночасне існування умов, перелічених у ч. 1 ст. 280 ЦПК України, визнавши достатніми наявні в справі матеріали для встановлення прав і взаємовідносин сторін, суд за згодою представника позивача, наданою у письмовому клопотанні про розгляд справи без участі, вважає за можливе розглянути справу за відсутності належно повідомленого про судове засідання відповідача у порядку заочного провадження з дотриманням встановлених законом вимог і постановити заочне рішення. У зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо за положеннями\~ЦПК України\~розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України. Дослідивши матеріали справи, оцінивши зібрані докази, виходячи з їх належності та допустимості, суд дійшов висновку, що позов слід задовольнити повністю, виходячи з наступного. Суд встановив, що 15.03.2022 [PERSON] підписала анкету-заяву про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг в А-Банку. У заяві зазначено, що клієнт згоден з тим, що дана анкета-заява разом з Умовами та правилами надання банківських послуг АТ «А-БАНК», становлять між нею та банком договір про надання банківських послуг. Отже, вказаною заявою доводиться факт звернення відповідача до банку за отриманням банківських послуг. До позовної заяви додано паспорт споживчого кредиту «Швидка готівка», інформація щодо якого надана відповідачці 22.02.2024 зі збереженням чинності та актуальності до 23:59 21.02.2029 року, який, серед іншого, містить інформацію щодо ліміту кредиту 75 000 грн, строку кредитування 60 місяців; способу надання кредиту безготівковим шляхом; процентної ставки, відсотків річних - 55, типу процентної ставки фіксована. При цьому порядок повернення кредиту зазначено як щомісячний платіж (ануїтетний) 3727,25 грн. Згідно із заявою про надання послуги «Швидка готівка» №ABH0CT155101708635166268 від 22.02.2024 [PERSON] (клієнт) просив надати в АТ «А-Банк» кредит за послугою «Швидка готівка», на наступних умовах: сума кредиту 75 000,00 грн; строк кредиту 60 місяців з 22.02.2024 по 21.02.2029; процентна ставка (фіксована) 55,00% на рік; розмір щомісячного платежу 3727,25 грн. Також клієнтом зазначена платіжна картка, що є доступом до поточного рахунку, на який зараховується сума кредиту 5375235202399257. Як встановлено судом клієнт у п. 10 цієї заяви ствердив, що загальна сума до повернення з урахуванням суми кредиту, відсотків та комісій становить (загальна вартість кредиту) 223\~634,69 грн, а порядок погашення заборгованості за кредитом здійснюється шляхом зарахування коштів на конкретно визначений рахунок (п. 11 заяви). П.11 заяви встановлено, що у випадку порушення клієнтом зобов`язань із погашення заборгованості, клієнт сплачує банку пеню у розмірі 0,07% (не менше 1 грн) від суми простроченої заборгованості по кредиту за кожен день прострочки, при цьому пеня за невиконання зобов`язання щодо повернення кредиту та процентів за ним не може перевищувати подвійної облікової ставки НБУ, що діяла у період, за який сплачується пеня, та не може бути більшою за 15% суми простроченого платежу. У п. 17 заяви клієнт підписанням цієї заяви підтвердив та погодився, що до укладання цієї угоди ознайомився з актуальними Умовами та правилами надання банківських послуг АТ «А-БАНК», що розміщені за посиланням www.a-bank.com.ua/terms, та до укладання цієї угоди ознайомлений з інформацією, яка розміщується на веб-сайті та доступна за посиланням www.abank.com.ua, в повному об`ємі у відповідності до ч. 2 ст. 12 Закону України «Про фінансові послуги та державне регулювання ринків фінансових послуг». Крім того, відповідач підтвердив, що ця заява разом з Умовами та правилами надання банківських послуг, Паспортом споживчого кредиту, Таблицею обчислення загальної вартості кредиту становлять Договір; отримав їх примірники, вони йому зрозумілі та не потребують додаткового тлумачення; що ця заява складена в електронній формі та підписується клієнтом цифровим власноручним підписом або удосконаленим електронним підписом у мобільному додатку ABank24 при підтвердженні оформлення кредиту. Згідно з меморіальним ордером № TR.33992330.64487.65455 від 22.02.2024 зафіксовано операцію перерахування АТ «Акцент-Банк» 75 000 грн на рахунок [PERSON] з призначенням платежу «Видача кредиту згідно з договором №ABH0CT155101708635166268 від 22.02.2024 ». З доданого до позовної заяви розрахунку заборгованості за договором №ABH0CT155101708635166268 від 22.02.2024 , укладеного між АТ «Акцент-Банк» та клієнтом [PERSON] , станом на 01.05.2025, у зв`язку з неналежним виконанням зобов`язань за договором у відповідача виникла заборгованість, яка згідно з наданим банком розрахунком заборгованості за договором складає суму 84\~375,39 грн, з яких: 71\~623,96 грн загальний залишок заборгованості за наданим кредитом (тілом кредиту); 12\~345,03 грн загальний залишок заборгованості за процентами, 406,40 грн загальний залишок заборгованості за пенею. Згідно зі\~ст. 509 ЦК України\~зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. За приписами\~ст. 526 ЦК України\~зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог\~ЦК України, інших актів цивільного законодавства. Відповідно до\~ст. 1054 ЦК України\~за кредитним договором банк зобов`язується надати грошові кошти позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. За правилами ч. 2\~ст. 1050 ЦК України\~якщо договором встановлений обов`язок позичальника повернути позику частинами (з розстроченням), то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишалася, та сплати процентів, належних за договором. Згідно зі\~ст. 1049 ЦК України\~позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику у строк та в порядку, що встановлені договором. Відповідно до\~ст. 629 ЦК України\~договір є обов`язковим для виконання сторонами. Згідно зі\~ст. 611 ЦК України\~при порушенні зобов`язання настають правові наслідки встановлені договором або законом, зокрема, сплата неустойки. За положеннями частини першої\~ст. 549 ЦК України\~неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання, а згідно з частиною третьої цієї статті пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання.\~Стаття 625 ЦК України\~передбачає, що боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання грошового зобов`язання. Статтею 13 ЦПК України\~визначено принцип диспозитивності цивільного судочинства, відповідно до якого суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до вимог\~ЦПК України, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до\~ст. 81 ЦПК України\~кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог і заперечень, та при цьому суд враховує, що відповідач належних доказів повернення грошових коштів за кредитним договором суду не надав. Факт укладення договору, отримання кредитних коштів у визначеному договором розмірі та розміру заборгованості за кредитним договором, зокрема щодо правильності розрахунку в ході розгляду справи відповідачем не спростовано. Суд погоджується із визначеним позивачем розміром заборгованості за наданим кредитом (тілом кредиту), відсотками за його користування та пенею, які нараховані в межах строку договору. Дана сума заборгованості встановлена судом на підставі наданих доказів, а тому підлягає стягненню з відповідача. Крім того, загальні вимоги, додержання яких є необхідним для чинності правочину, визначені\~ст. 203 ЦК України. Так, зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам. Волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі. Правочин має вчинятися у формі, встановленій законом. Статтею 204 ЦК України\~закріплено презумпцію правомірності правочину. Ця презумпція означає, що вчинений правочин вважається правомірним, тобто таким, що породжує змінює або припиняє цивільні права та обов`язки, доки ця презумпція не буде спростована, зокрема, на підставі рішення суду, яке набрало законної сили. Аналогічна позиція закріплена у постанові Верховного Суду від 30 травня 2018 року у справі №191/5077/16-ц (провадження №61-17422св18). Як встановлено судом, укладений відповідачем кредитний договір ним не оспорювався та не визнавався судом недійсним. У разі неспростування презумпції правомірності договорів всі права, набуті сторонами правочинів за ними, повинні безперешкодно здійснюватися, а обов`язки, що виникли внаслідок укладення договору, підлягають виконанню. При цьому суд враховує, що фактично отримані та використані позичальником грошові кошти у добровільному порядку позивачу не повернуті, що свідчить про порушення прав позивача, а відтак суд приходить до висновку, що позивач вправі вимагати захисту своїх прав у судовому порядку шляхом зобов`язання боржника виконати обов`язок з повернення фактично отриманої суми кредитних коштів та сплати процентів за їх користування, а також неустойки. Таким чином, оскільки відповідач взяті на себе зобов`язання щодо повернення отриманих коштів за укладеним договором належним чином не виконав, суд приходить до висновку, що позовні вимоги АТ «Акцент-Банк» до [PERSON] про стягнення заборгованості підлягають до задоволення. У відповідності до ст. 141 ЦПК України, з урахуванням задоволення позову, з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір в розмірі 2422,40 грн.

Outcome: approved