Jurisdiction: civil
Date: 2025-07-29 00:00:00

\~ \~ \~ \~ представник позивача звернувся в суд із позовною заявою до відповідача про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини. В обґрунтування заявленого позову покликається на те, що [INFO] померла [PERSON] , мати позивачки [PERSON] . На час її смерті, в спадковому будинку [ADDRESS] проживав її син, а брат позивачки [PERSON] . Внаслідок смерті [PERSON] відкрилася спадщина, яку прийняв брат позивачки [PERSON] , фактично вступивши в управління спадковим майном. За свого життя [PERSON] оформити спадщину після смерті матері не встиг. Чоловік проживав у будинку один, коштів для виготовлення технічного паспорту на майно не мав. [INFO] [PERSON] помер. Внаслідок смерті [PERSON] відкрилася спадщина. Позивач звернулася до Воловецької державної нотаріальної контори за оформленням майна, але отримала усну відмову і роз`яснення про те, що вона є спадкоємцем другої черги, але також і те, що вона пропустила шестимісячний строк з дня відкриття спадщини за померлим братом, оскільки строк для подання заяви закінчився 20.04.2025, а позивачка проживала окремо від спадкодавця. Позивачка помилково вважала, що вона повинна успадкувати майно після своєї матері маючи заповіт. Вона не зверталася до нотаріальної контори після смерті матері із заявою про прийняття спадщини, а відтак спадщину прийняв її брат [PERSON] .. Дані обставини підтверджують те, що [PERSON] не була обізнана про порядок спадкування, фактично не проживала із спадкодавцем, і таким чином пропустила шестимісячний строк для вступу в спадщину з поважних причин. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~В судове засідання позивачка та її представник не з?явилися, представник позивачки подав заяву про розгляд справи без його участі, позовні вимоги підтримує повністю. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Представник відповідача Нижньоворітської сільської ради Мукачівського району в судове засідання не з?явився, скерував до суду заяву про розгляд справи без участі представника Нижньоворітської сільської ради за наявними матеріалами справи. \~ \~ \~ \~Третя особа завідуюча Воловецької державної нотаріальної контори Дідренцел В.Т. в судове засідання також не з`явилася, причини її неявки суду невідомі. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~У відповідності до положень ч. 2\~ст. 247 ЦПК України, у зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає до задоволення з наступних підстав. \~ \~ \~ \~Судом встановлено такі факти та відповідні їм правовідносини. \~ \~ \~ \~Як вбачається із свідоцтва про смерть серії серії [NUMBER] \~від 06.05.2020 [PERSON] померла [INFO] . Як вбачається із довідок №103 та №104, які видані Лазівським старостинським округом Нижньоворітської сільської ради 23.06.2025, на час смерті [PERSON] в спадковому будинку [ADDRESS] проживав її син, а брат позивачки [PERSON] . Факт родинних відносин матері та її повнорідних дітей, а також брат-сестра між [PERSON] та [PERSON] підтверджується Витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію народження №00052055286, свідоцтвом про народження серії [NUMBER] , виданим відділом РАГС Воловецького районного управління юстиції 13.02.2007 (повторно). Факт зміни прізвища позивачки з [PERSON] на [PERSON] підтверджується свідоцтвом про шлюб серії [NUMBER] , виданим 30.11.1986. Внаслідок смерті [PERSON] відкрилася спадщина, яку прийняв брат позивачки [PERSON] , фактично вступивши в управління спадковим майном. [INFO] [PERSON] помер, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , виданим виконавчим комітетом Нижньоворітської сільської ради Мукачівського району Закарпатської області 28.10.2024 і внаслідок смерті [PERSON] відкрилася спадщина. Позивач звернулася до Воловецької державної нотаріальної контори за оформленням майна, але отримала усну відмову і роз`яснення про те, що вона є спадкоємцем другої черги, але також і те що вона пропустила шестимісячний строк з дня відкриття спадщини за померлим братом, оскільки строк для подання заяви закінчився 20.04.2025, а позивачка проживала окремо від спадкодавця. Те, що позивачка фактично не вступила у спадщину підтверджується довідками, які видані Лазівським старостинським округом Нижньоворітської сільської ради і з яких вбачається, що [PERSON] був зареєстрований і проживав в будинку [ADDRESS] до часу своєї смерті один. Згідно з ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Статтею 1216 ЦК України передбачено, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця) до інших осіб (спадкоємців). Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини, згідно з ч.3 ст.1223 ЦК України. Відповідно до положеньст.1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Відповідно до ч. 1 ст. 1222 ЦК України, спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народженні живими після відкриття спадщини. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Відповідно до ст. ст.1220-1221, 1223 ЦК України, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою, і саме з нього виникає право на спадкування, а місцем відкриття - є останнє місце проживання спадкодавця. Згідно з ч. 1 ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини, а з урахуванням пункту 3 Постанови Кабінету Міністрів від 28 лютого 2022 року 3164 «Деякі питання в умовах воєнного стану», відповідно до якого перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці. Згідно з ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Отже законодавчо передбачено, що якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України). Відповідно до ч. 1 ст.1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Згідно з ч.ч. 1, 2 ст.1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Часом відкриття спадщини за правилами ст.1220 ЦК України слід вважати день смерті особи, зазначений в свідоцтві про смерть, виданим відповідним державним органом реєстрації актів цивільного стану. Поважність пропуску строку є оціночною категорією та підлягає з`ясуванню у кожному окремому випадку. Як роз`яснено у п. 2 Листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» відповідно до змісту ст. 1272 ЦК Українипозов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається: 1) у разі відсутності письмової згоди всіх спадкоємців, які прийняли спадщину, на подання спадкоємцем, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори; 2) у разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори та відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину та могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви. При цьому суди переважно правильно вирішують питання поважності причин пропуску зазначеного строку та визнають поважними тривалу хворобу, перебування спадкоємця тривалий час за межами України, відбування покарання в місцях позбавлення волі, перебування на строковій військовій службі в ЗСУ тощо. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини вважаються причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення дій для прийняття спадщини. Отже, правила частини третьої статті 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Згідно з правовою позицією Верховного Суду у справі ВС/КЦС №681/203/17-ц від 17.10.2018 вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи. Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності. Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети. Таким чином, позов спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини, про визначення йому додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини порушує права іншого спадкоємця, який спадщину прийняв, а тому належними відповідачами у спорах про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є спадкоємці, які прийняли спадщину. За відсутності таких спадкоємців відповідачем виступає територіальна громада в особі органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Подібні висновки, викладені у постановах Верховного Суду: від 03 жовтня 2018 року у справі № 2516/1356/12-ц (провадження № 61-28938 св 18); від 15 січня 2020 року по справі № 200/9984/16-ц (провадження № 61-11977 св 19); від 25 березня 2020 року по справі № 140/871/16-ц (провадження № 61-38046 св 18). Крім того, у пункті 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» міститься правова позиція відповідно до якої особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьоїстатті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина другастатті 1272 ЦК України), а також за відсутності інших спадкоємців, які б могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Згідно з правовою позицією Верховного Суду у справі ВС/КЦС №681/203/17-ц від 17.10.2018 вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи. Відповідно до постанови ВС/КЦС №681/203/17-ц від 17.10.2018, незначний часовий проміжок між закінченням строку прийняття спадщини та подачею позовної заяви про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є підставою для задоволення таких вимог. На підставі наведеного, приймаючи до уваги те, що позивачка є спадкоємцем за законом та має право на спадщину, яка відкрилася за померлим братом [PERSON] , суд приходить до переконання, що позивачкою [PERSON] строк для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті брата [PERSON] пропущено з поважних причин, через те що позивачка не була обізнана про порядок спадкування, фактично не проживала із спадкодавцем, таким чином їй слід визначити додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини за законом. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~На підставі викладеного,

Outcome: approved