Jurisdiction: civil
Date: 2025-07-21 00:00:00

В провадженні Броварського міськрайонного суду знаходилась вищевказана цивільна справа. В обгрунтування змісту заяви [PERSON] зазначила, що між нею та її бабусею [PERSON] 01.06.2024р. було укладено договір дарування, за змістом якого, остання подарувала, а [PERSON] прийняла у дар квартиру [ADDRESS] . Договір дарування посвідчений приватним нотаріусом Броварського районного нотаріального округу Київської області Лисогором О.А. від 01.06.2024р. зареєстрований в реєстрі за № 1187. При цьому, сторони договору не змогли підтвердити нотаріусу існуючих родинних відносин між ними, внаслідок чого, у [PERSON] виник обов`язок сплатити передбачені Податковим кодексом України військовий збір (1,5 %) та податок з доходів фізичних осіб (5%) від вартості подарованої квартири, замість нульової ставки згідно з п.п. «а» пп.174.2.1 ПКУ, в разі підтвердження цього факту. Щодо наявних родинних відносин між [PERSON] та [PERSON] зазначено наступне. [PERSON] - є матір`ю [PERSON] , [INFO] , після укладення шлюбу, змінено прізвище на « [PERSON] ». Остання мешкала та була зареєстрована у вищевказаній квартирі за адресою: [ADDRESS] до моменту своєї смерті - [INFO] . Інформація з Державного реєстру актів цивільного стану про народження матері заявника відсутня, тому заявник просить суд встановити факт того, що [PERSON] є рідною донькою [PERSON] , а також факт того, що [PERSON] є бабусею [PERSON] . Присутня у судовому засіданні заявник [PERSON] та її представник адвокат Мозговий О.О. підтримали зміст заяви, наполягали на її задоволенні. Присутня у судовому засіданні заінтересована особа [PERSON] підтримала зміст заяви, наполягала на її задоволенні, в обгрунтування якої зазначила, що дійсно померла [PERSON] є її рідною донькою, а [PERSON] - онукою, свідоцтва про народження [PERSON] не існує, оскільки так склались обставини життя. Інші заінтересовані особи - Броварський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Броварському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ) та Головне управління Державної податкової служби у Київській області, будучи сповіщеними про час та дату розгляду справи, не направили до суду своїх представників, заяв та клопотань про відкладення розгляду справи не подавали. Допитана у судовому засіданні у якості свідка [PERSON] зазначила, що знайома з [PERSON] по роботі, була кілька разів у гостях у неї вдома, була знайома з померлою [PERSON] , знає її як доньку [PERSON] . Допитана у судовому засіданні у якості свідка [PERSON] дала аналогічні показання. Допитаний у судовому засіданні у якості свідка [PERSON] показав, що є батьком [PERSON] та чоловіком померлої [PERSON] . Підтверджує факт того, що остання є донькою [PERSON] . Суд, заслухавши пояснення учасників процесу, показання свідків, дослідивши матеріали справи та перевіривши всі докази у їх сукупності, дійшов до висновку, що заява не підлягає задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що заявник [PERSON] , [INFO] змінила прізвище на « [PERSON] » внаслідок укладання шлюбу, що підтверджується копією свідоцтва про шлюб серії [NUMBER] та відповідно свідоцтва про її народження серії [NUMBER] , батьками зазначені - [PERSON] та [PERSON] , шлюб між якими було укладено 09.11.1984 року, відповідно свідоцтва про шлюб серії [NUMBER] , дошлюбне прізвище [PERSON] зазначено як « [PERSON] ». Відповідно даних копії паспорту [PERSON] , остання була зареєстрована за адресою: [ADDRESS] - з 17.03.2018р. За змістом свідоцтва про смерть, мати заявника [PERSON] , [INFO] , померла [INFO] . Також до матеріалів заяви долучено свідоцтво про поховання [PERSON] , яке видане на ім`я [PERSON] 13.07.2018р. З долученого до матеріалів справи копії договору дарування вбачається, що [PERSON] подарувала, а [PERSON] прийняла у дар квартиру [ADDRESS] . Договір дарування посвідчений приватним нотаріусом Броварського районного нотаріального округу Київської області Лисогором О.А. від 01.06.2024р. зареєстрований в реєстрі за № 1187. Витягом з Державного реєстру речових прав №381155761 підтверджується право власності [PERSON] щодо об`єкту речових прав - квартири [ADDRESS] , яке виникло на підставі договору дарування серія та номер 1187, виданого 01.06.2024р. Інших доказів щодо підтвердження факту спорідненості між [PERSON] та [PERSON] , а також між [PERSON] та [PERSON] суду не надано, будь-яких клопотань щодо витребування належних та допустимих доказів на підтвердження вказаних фактів у зв`язку із неможливістю їх отримання - до суду не надходило. Суд зазначає, що для встановлення та перевірки вказаних фактів споріднення, належними доказами могли бути відомості Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про народження [PERSON] , а також архівні дані з цього факту, спадкова справа тощо. Згідно п.5 ч.2 ст.293 ЦПК України, суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення. У відповідності до п.1 ч.1 ст. 315 ЦПК України, суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами. Згідно з роз`ясненнями п. 7 Пленуму Верховного суду України № 5 від 31.03.1995 Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення, суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину, для оформлення права на пенсію в зв`язку із втратою годувальника. Суд не може відмовити в розгляді заяви про встановлення факту родинних відносин з мотивів, що заявник може вирішити це питання шляхом встановлення неправильності запису в актах громадянського стану. Під родинними відносинами слід розуміти кровний зв`язок між особами, які походять одне від одного (пряма лінія родинних відносин) і кровний зв`язок між особами, які походять від спільного предка (бічна лінія родинних відносин). У прямій лінії родинних відносин знаходяться: мати і син (або донька), батько і син (або донька), дід і внук (внучка), бабка і внук (внучка), прадід і правнук (правнучка), прабабка і правнук (правнучка). У бічній лінії родинних відносин знаходяться, наприклад: рідні брати і сестри, дядько і племінник (племінниця), тітка і племінник (племінниця), двоюрідні брати і сестри тощо. Розрізняють також ступені родинних відносин, які визначаються кількістю народжень, які відділяють народження одного родича від іншого. Родинні відносини є підставою для виникнення численної групи сімейних правовідносин (наприклад, між батьками і дітьми, братами і сестрами, бабкою, дідом і внуками). Згідно статті 318 ЦПК України у заяві про встановлення юридичного факту повинно бути зазначено, який факт заявник просить встановити та з якою метою, причини неможливості одержання або відновлення документів, що посвідчують цей факт, докази, що підтверджують факт. До заяви додаються докази, що підтверджують викладені в заяві обставини, і довідка про неможливість відновлення втрачених документів. Під родинними відносинами слід розуміти кровний зв`язок між особами, які походять одне від одного (пряма лінія родинних відносин) і кровний зв`язок між особами, які походять від спільного предка (бічна лінія родинних відносин). У прямій лінії родинних відносин знаходяться: мати і син (або донька), батько і син (або донька), дід і внук (внучка), бабка і внук (внучка), прадід і правнук (правнучка), прабабка і правнук (правнучка). У бічній лінії родинних відносин знаходяться, наприклад: рідні брати і сестри, дядько і племінник (племінниця), тітка і племінник (племінниця), двоюрідні брати і сестри тощо. Розрізняють також ступені родинних відносин, які визначаються кількістю народжень, які відділяють народження одного родича від іншого. Родинні відносини є підставою для виникнення численної групи сімейних правовідносин (наприклад, між батьками і дітьми, братами і сестрами, бабкою, дідом і внуками). Верховний Суд України в листі від 01.01.2012 «Судова практика розгляду справ про встановлення фактів, що мають юридичне значення» зазначає, що заявниками у справі про встановлення факту родинних відносин можуть бути:- спадкоємці померлої особи, які мають право на спадщину як за законом, так і за заповітом і для яких у зв`язку із встановленням факту родинних відносин мають настати певні юридичні наслідки; - особи, які мають право на пенсію у зв`язку із втратою годувальника і яким органи пенсійного фонду відмовили в її призначенні через відсутність доказів, що підтверджують родинні відносини;- інші особи, якщо встановлення такого факту тягне виникнення юридичних наслідків для цих осіб. Заінтересованими особами у справах про встановлення факту родинних відносин залежно від мети встановлення цього факту можуть бути й інші особи, які мають право на спадщину (брати, сестри, онуки, особи, на користь яких складено заповіт, усиновлені, територіальна громада за відсутності інших спадкоємців за законом і заповітом). При цьому до заяви про встановлення факту родинних відносин, в якій зазначається мета, з якою заявник просить встановити цей факт, можуть додаватися такі документи та докази: 1) докази, які підтверджують наявність цього юридичного факту (акти, анкети, автобіографії, листівки, сімейні фотографії, листи ділового та особистого характеру, особові справи, рішення судів, ордери на вселення, обмінні ордери, погосподарські книги, виписки з домових книг та інші документи, які у собі містять відомості про родинні відносини осіб); 2) довідки органів реєстрації актів цивільного стану (далі - РАЦС) про неможливість поновлення втрачених записів, внесення змін і доповнень, виправлень у записи актів цивільного стану; 3) пояснення свідків, яким достовірно відомо про взаємовідносини померлого із заявником. Цей перелік не є вичерпним. Водночас рішення суду про встановлення родинних відносин не може бути підставою для внесення виправлень, змін чи доповнень в актовий запис, видачі заявнику нового паспорта. Отже, суди встановлюють юридичні факти тільки у разі, коли особою вчинено всі можливі заходи по отриманню необхідних документів. І тільки у разі наявності об`єктивних причин, які не залежать від волі особи, що обумовлюють неможливість отримання документу на підтвердження юридичного факту, такий факт може встановити суд у порядку окремого провадження, і такі факти можуть бути встановлені лише для захисту, виникнення, зміни або припинення особистих чи майнових прав самого заявника. У даному випадку, не встановлено також мету звернення [PERSON] до суду, оскільки, перешкод у визнанні за нею права власності на майно - квартиру [ADDRESS] - судом не встановлено, оскільки заявник вже є таким власником. Зазначення у якості мети звернення до суду - незгоду з обов`язком сплати податків - суд не вважає об`єктивною та істотною перешкодою для здійснення [PERSON] своїх прав. Підсумовуючи наведене, суд зазначає, що аналіз наданих на дослідження матеріалів, не дає можливості задовольнити подану заяву та встановити факт поза розумним сумнівом, що має для заявника юридичне значення без шкоди правам та інтересам інших осіб. Суд підкреслює, що дана справа окремого провадження дає більше повноважень суду для отримання матеріалів за власною ініціативою. Однак, суд не має перебирати на себе весь тягар доказування та відшукування доказів необхідних для підтвердження одних фактів та спростування інших. Ініціатива має залишатись за автором звернення. Процесуальний закон зобов`язує учасників справи сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи та подавати усі наявні у них докази, не приховувати докази (п. п. 2, 4 ч. 2 ст. 43 ЦПК України), чого, на переконання суду, заявник не дотримувався. Враховуючи викладене,

Outcome: dismissed