Jurisdiction: civil
Date: 2025-07-23 00:00:00

Адвокат Пономаренко К.П. від імені та в інтересах позивача [PERSON] звернулась до суду з позовною заявою до [PERSON] про захист честі, гідності, ділової репутації, зобов`язання спростувати недостовірну інформацію та стягнення моральної шкоди. В обґрунтування позовних вимог зазначено, що у telegram-каналі «[PERSON]», належний [PERSON] (далі - Відповідач), було опубліковано інформацію про [PERSON] наступного змісту: «Привласнили мільярд для ЗСУ: правоохоронці викрили крипто-шахрая [PERSON] та його спільників ... - але чи всіх спільників дійсно викрито??? Групу осіб під керівництвом [PERSON] підозрюють у криптовалютній "схемі" на мільярд гривень, що мали піти на закупівлю дронів. Крім цього, дане ОЗУ підозрюють у зв`язках із російськими спецслужбами, а шахрайство могло бути скоєне на користь ворога. За даними українських і європейських правоохоронних органів, [PERSON] разом зі спільниками розробив масштабну схему привласнення коштів. Уже було проведено обшуки у низки співробітників криптовалютних бірж, які можуть мати відношення до інкримінованих злочинів. В загальному: якщо дані підтвердяться, то [PERSON] та його спільникам може загрожувати довічне ув`язнення за держзраду. [PERSON] відомий в IT-колах як напівкримінальний елемент, що спеціалізується на запуску так званих блокчейн-стартапів (у більшості - банальні фінансові «піраміди»). У 2018 році він став Chief technical officer криптовалютної біржі [INFO]. Також працював CEO біржі [INFO] і [INFO]. Після початку повномасштабного вторгнення [PERSON] виїхав у Дубай (ОАЕ) та частково релокував туди технічний персонал підконтрольних йому IT-структур. Невдовзі тисячі користувачів [INFO] та інших бірж (як з України, так і з усієї Європи) з орбіти псевдобізнесмена повідомили про те, що не можуть вивести свої гроші із системи через їх блокування у криптогаманцях. Ішлося про суми від 300 до 30 тис. доларів. Цікаво, що попередньо повідомлено цілий ряд причетних осіб… Правда, чи це дійсно всі причетні - питання наразі, доволі сумнівне. До речі, не виключено, що дана справа - це розбірки бізнес-партнерів … або партнерів, що разом провертали схеми, але не зійшлись в плані розділення здобутого злочинним шляхом майна та фінансів. P.S. Це анонс до публікації розслідування по даній темі.». Вищевказана інформація була оприлюднена у дописі від [INFO] року у telegram-каналі « [PERSON] », за посиланням - [INFO] (16,1 тис. переглядів). А також: «... і завдяки йому, українські правоохоронці нещодавно викрили іншого криптошахрая [PERSON] на привласненні мільярда гривень для ЗСУ... Скоріше завдяки тому, що [PERSON] будучи бізнес-партнером [PERSON], разом провертали численні афери, а в один прекрасний момент - не поділили награбованого … Ось і все… результат наступний: один шахрай - почесний консул, інший - просто шахрай з кримінальною справою …». Така інформація була оприлюднена у дописі від [INFO] року у telegram-каналі « [PERSON] », за посиланням - [INFO] (14,1 тис. переглядів). Поширена відповідачем інформація у вищевказаних публікаціях є взаємопов`язаною і спрямованою на маніпулювання громадською думкою читачів telegram-каналу « [PERSON] », з метою створення негативного враження про особу позивача. В тексті цієї публікації, з посиланням на нібито «власне джерело в правоохоронних органах», зазначається недостовірна інформація, яка сприймається так, ніби [PERSON] є «крипто-шахраєм», який разом зі спільниками привласнив мільярд гривень, що мали піти на закупівлю дронів для ЗСУ; є учасником «організованого злочинного угруповання», яке підозрюється у зв`язках із російськими спецслужбами; «не поділив награбованого»; «є шахраєм з кримінальною справою». Зважаючи на стрімке поширення вищевказаної інформації, її оприлюднення у відкритих джерелах інформації, така інформація про позивача може бути відомою необмеженому колу осіб. Вищевказана інформація, поширена в telegram-каналі « [PERSON] », має стверджувальний характер, є недостовірною та такою, що завдає шкоди честі, гідності та діловій репутації позивача та підлягаю спростуванню відповідачем, з огляду на наступне. Відповідачем поширено недостовірну інформацію про позивача. У дописах, оприлюднених у telegram-каналі « [PERSON] », за посиланнями - [INFO] та [INFO] , йдеться про причетність Позивача до організації вчинення шахрайства та державної зради, що вбачається зі змісту вищевказаних висловлювань. У вищевказаних публікаціях йдеться саме про позивача, оскільки зазначено його прізвище та ім`я, зазначається про його причетність до криптовалютного бізнесу, вказується про його перебування в Об`єднаних Арабських Еміратах, про партнерство з [PERSON] . До того ж, у публікаціях наведені зображення позивача, що виключає собою будь-які сумніви відносно того, що зміст негативних висловлювань стосується саме позивача. Інформація сформульована способом категоричного висловлювання, у формі наведення існування конкретних обставин (фактів). Такі твердження є прямою вказівкою на констатацію вчинення позивачем шахрайства та державної зради. Повідомивши широкому загалу інформацію про наявну підозру щодо позивача про вчинення кримінальних правопорушень відповідачем заявлено про вчинення позивачем суспільно небезпечних діянь, відповідальність за які передбачена ч. 2 ст. 111, ч. 4 ст. 190 КК України. Оспорювана інформація не була перевірена відповідачем на предмет її достовірності. У публікаціях відсутнє посилання на офіційне джерело інформації, а лише зазначається про нібито «джерело інформації в правоохоронних органах». Висловлювання в публікаціях мають характер звинувачень позивача про начебто вчинення ним кримінальних правопорушень, містять в собі твердження про порушення ним норм законодавства, що створює враження про нього як про злочинця, що в свою чергу, руйнує оцінку його людських, ділових та професійних якостей. Адже позивач впродовж багатьох років займається професійною діяльністю за напрямками створення веб-сервісів та мобільних додатків, обігу криптовалют, маркетингу, є відомим у відповідних професійних спільнотах. Оспорювана інформація не містить алегорій, сатири, гіпербол тощо, вона не є припущенням чи критикою позивача, її можна перевірити на достовірність, тому вона не є оціночними судженнями. У свою чергу інформацію про вчинення позивачем кримінальних правопорушень можна перевірити на достовірність. Інформація вважатиметься правдивою при наявності відносно позивача обвинувального вироку, що набрав законної сили. Відносно позивача відсутній обвинувальний вирок суду, що набрав законної сили, та у позивача немає жодного процесуального статусу, передбаченого КПК України, який би дозволяв розглядати його особу, щодо якої наявні обґрунтовані підозри щодо вчинення нею кримінального правопорушення. Поширена інформація порушує особисті немайнові права позивача та завдає йому моральної шкоди. Поширення недостовірної інформації завдало шкоди діловій репутації позивача, оскільки зміст вищевказаних публікацій викликав значний резонанс як серед друзів та знайомих позивача, так і в професійній спільноті, до якої належить позивач, так само і в пересічних громадян України. Оспорювана інформація порушує не лише честь та гідність позивача, а і його ділову репутацію, оскільки позивач є відомим в Україні та за кордоном власником бізнесів за напрямками маркетингу, створенні веб-сервісів та мобільних додатків, обігу криптовалют. Оприлюднені висловлювання призвели до підриву довіри до позивача та до його підприємницької діяльності. За наявних фактичних обставин позивач зазнав негативної соціальної оцінки в очах оточуючих та суспільства. Позивач був змушений докласти додаткових моральних зусиль для продовження активного громадського життя. При цьому такі нематеріальні втрати, яких зазнав позивач, перебувають у причинно-наслідковому зв`язку з поширеними публікаціями, зважаючи на зміст повідомлень та коментарів, адресованих позивачу. Посилаючись на зазначені обставини, представник позивача просила: -визнати недостовірною і такою, що порушує право на честь, гідність, ділову репутацію [PERSON] інформацію, яка містить фактичні твердження, поширену [PERSON] , в мережі Інтернет, у telegram-каналі «[PERSON]», за посиланням: [INFO] , а саме: «Привласнили мільярд для ЗСУ: правоохоронці викрили крипто-шахрая [PERSON] та його спільників ... Групу осіб під керівництвом [PERSON] підозрюють у криптовалютній "схемі" на мільярд гривень, що мали піти на закупівлю дронів. Крім цього, дане ОЗУ підозрюють у зв`язках із російськими спецслужбами, а шахрайство могло бути скоєне на користь ворога. За даними українських і європейських правоохоронних органів, [PERSON] разом зі спільниками розробив масштабну схему привласнення коштів. … … До речі, не виключено, що дана справа - це розбірки бізнес-партнерів … або партнерів, що разом провертали схеми, але не зійшлись в плані розділення здобутого злочинним шляхом майна та фінансів. …»; -визнати недостовірною і такою, що порушує право на честь, гідність, ділову репутацію [PERSON] інформацію, яка містить фактичні твердження, поширену [PERSON] , в мережі Інтернет, у telegram-каналі «[PERSON]», за посиланням: [INFO] , а саме: «... українські правоохоронці нещодавно викрили іншого криптошахрая [PERSON] на привласненні мільярда гривень для ЗСУ... Скоріше завдяки тому, що [PERSON] будучи бізнес-партнером [PERSON], разом провертали численні афери, а в один прекрасний момент - не поділили награбованого … Ось і все… результат наступний: один шахрай - почесний консул, інший - просто шахрай з кримінальною справою …»; -зобов`язати [PERSON] у строк не пізніше десяти днів з дня набрання законної сили рішенням суду у цій справі спростувати недостовірну інформацію шляхом розміщення на telegram-каналі за посиланням: [INFO] текст вступної та резолютивної частин рішення суду та інформацію наступного змісту: «Спростування. Повідомляю, що інформація, розміщена за посиланням: [INFO] , а саме: «Привласнили мільярд для ЗСУ: правоохоронці викрили крипто-шахрая [PERSON] та його спільників ... Групу осіб під керівництвом [PERSON] підозрюють у криптовалютній "схемі" на мільярд гривень, що мали піти на закупівлю дронів. Крім цього, дане ОЗУ підозрюють у зв`язках із російськими спецслужбами, а шахрайство могло бути скоєне на користь ворога. За даними українських і європейських правоохоронних органів, [PERSON] разом зі спільниками розробив масштабну схему привласнення коштів. … … До речі, не виключено, що дана справа - це розбірки бізнес-партнерів … або партнерів, що разом провертали схеми, але не зійшлись в плані розділення здобутого злочинним шляхом майна та фінансів. …» - є недостовірною, без зазначення власних коментарів та зауважень, із забороною подальшого видалення; -зобов`язати [PERSON] у строк не пізніше десяти днів з дня набрання законної сили рішенням суду у цій справі спростувати недостовірну інформацію шляхом розміщення на telegram-каналі за посиланням: [INFO] текст вступної та резолютивної частин рішення суду та інформацію наступного змісту: «Спростування. Повідомляю, що інформація, розміщена за посиланням: [INFO] , а саме: «... українські правоохоронці нещодавно викрили іншого криптошахрая [PERSON] на привласненні мільярда гривень для ЗСУ... Скоріше завдяки тому, що [PERSON] будучи бізнес-партнером [PERSON], разом провертали численні афери, а в один прекрасний момент - не поділили награбованого … Ось і все… результат наступний: один шахрай - почесний консул, інший - просто шахрай з кримінальною справою …» - є недостовірною, без зазначення власних коментарів та зауважень, із забороною подальшого видалення; -стягнути з [PERSON] на користь [PERSON] грошові кошти у сумі 250 000, 00 грн. в якості компенсації моральної шкоди. Ухвалою Васильківського міськрайонного суду Київської області від 17.01.2025 зазначену справу передано за підсудністю до Лубенського міськрайонного суду Полтавської області. 26.02.2025 Лубенським міськрайонним судом Полтавської області постановлено ухвалу, якою прийнято до розгляду дану позовну заяву, відкрито провадження у зазначеній цивільній справі та призначено підготовче засідання в порядку загального позовного провадження. 08.05.2025 Лубенським міськрайонним судом Полтавської області постановлено ухвалу, якою підготовче провадження у зазначеній цивільній справі закрито та справу призначено до судового розгляду по суті. У судовому засіданні представник позивача - адвокат Боднар А.М. підтримала позовні вимоги у повному обсязі, надала пояснення аналогічні викладеному у позові. Зазначила, що 13 та 14 вересня 2024 року в telegram-каналі «[PERSON]» опубліковано інформацію про позивача. У публікаціях стверджується, що [PERSON] є «крипто-шахраєм», який привласнив мільярд гривень, призначених для ЗСУ, очолює організоване злочинне угруповання, підозрюване у зв`язках із російськими спецслужбами. Ця недостовірна інформація, поширена з посиланням на нібито «власне джерело в правоохоронних органах», завдає шкоди честі, гідності та діловій репутації позивача. У цій справі наявний юридичний склад правопорушення, що може бути підставою для задоволення позову. У дописах telegram-каналу « [PERSON] » від [INFO] та [INFO] поширено недостовірну інформацію про причетність [PERSON] до шахрайства та державної зради. Станом 23 липня 2025 року на публікації «[INFO]» 16 100 переглядів, а на публікації «[INFO]» 14 200 переглядів. Поширена інформація стосується певної фізичної чи юридичної особи, тобто позивача. У дописах telegram-каналу « [PERSON] » від [INFO] та [INFO] міститься інформація про позивача, де зазначається його прізвище, ім`я, причетність до криптовалютного бізнесу. У публікаціях наведено зображення позивача, що виключає будь-які сумніви щодо того, що зміст негативних висловлювань стосується саме позивача. Відповідач заявив про причетність позивача до кримінальних правопорушень (ч. 2 ст. 111, ч. 4 ст. 190 КК України) без перевірки достовірності інформації, посилаючись лише на «інсайдерів» та «джерела в правоохоронних органах». Позивач не має статусу підозрюваного чи обвинуваченого, що підтверджують листи Офісу Генерального прокурора. Отже, звинувачення відповідача не мають правових підстав. Факт відсутності підозри у позивача підтверджує, що він не має будь-якого відношення до кримінального правопорушення, який є предметом розслідування Головним управлінням Національної поліції у м. Києві, та доводить, що у вищевказаній публікації на веб-сторінці, належній відповідачу, поширена інформація, яка не відповідає дійсності, принижує честь, гідність позивача та посягає на його ділову репутацію. Поширення недостовірної інформації принизило репутацію позивача, завдало йому значних душевних страждань, порушило його спокій. Оскільки зміст вищевказаних публікацій викликав значний резонанс як серед друзів та знайомих позивача, так і в професійній спільноті, до якої належить позивач, так само і в пересічних громадян України. Позивач дійсно здійснює криптобізнес, як згадувалося у вищевказаних публікаціях у негативному контексті та з огляду на що позивач зазнав репутаційних збитків. Оскільки оприлюднена інформація свідчить про суспільно-небезпечну діяльність позивача, створює у необмеженого кола осіб уявлення про нього як про злочинця. Сторона позивача звернулася до лінгвістичного експерта для перевірки публікацій на недостовірну інформацію, що порушує особисті немайнові права. У висновку від 18.03.2025 експерт встановив, що публікації містять твердження про участь позивача у шахрайстві з криптовалютою та підозри у зв`язках із російськими спецслужбами, що принижує честь, гідність та завдає шкоди діловій репутації позивача. Відповідач [PERSON] у судові засідання не з`явився, про причини неявки суд не повідомив, про день, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином. Заяви про розгляд справи без його участі до суду не надходило, відзиву на позов від відповідача також не надходило. Відповідно до ч. 1 ст. 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Враховуючи неявку в судове засідання належним чином повідомленого відповідача, який про причини неявки не повідомив, неподання відповідачем відзиву на позов, згоду представника позивача на ухвалення заочного рішення, суд дійшов висновку про можливість розгляду справи за відсутності відповідача та ухвалення заочного рішення у даній справі, про що було постановлено ухвалу, яка відображена в протоколі судового засідання. Суд, вислухавши пояснення представника позивача, розглянувши справу в межах заявлених вимог, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, дійшов наступного висновку. Судом встановлені такі факти і відповідні їм правовідносини. [INFO] у telegram-каналі «[PERSON]» за посиланням: [INFO] було розміщено публікацію наступного змісту: «Привласнили мільярд для ЗСУ: правоохоронці викрили крипто-шахрая [PERSON] та його спільників ... - але чи всіх спільників дійсно викрито??? Групу осіб під керівництвом [PERSON] підозрюють у криптовалютній "схемі" на мільярд гривень, що мали піти на закупівлю дронів. Крім цього, дане ОЗУ підозрюють у зв`язках із російськими спецслужбами, а шахрайство могло бути скоєне на користь ворога. За даними українських і європейських правоохоронних органів, [PERSON] разом зі спільниками розробив масштабну схему привласнення коштів. Уже було проведено обшуки у низки співробітників криптовалютних бірж, які можуть мати відношення до інкримінованих злочинів. В загальному: якщо дані підтвердяться, то [PERSON] та його спільникам може загрожувати довічне ув`язнення за держзраду. [PERSON] відомий в IT-колах як напівкримінальний елемент, що спеціалізується на запуску так званих блокчейн-стартапів (у більшості - банальні фінансові «піраміди»). У 2018 році він став Chief technical officer криптовалютної біржі [INFO]. Також працював CEO біржі [INFO] і [INFO]. Після початку повномасштабного вторгнення [PERSON] виїхав у Дубай (ОАЕ) та частково релокував туди технічний персонал підконтрольних йому IT-структур. Невдовзі тисячі користувачів [INFO] та інших бірж (як з України, так і з усієї Європи) з орбіти псевдобізнесмена повідомили про те, що не можуть вивести свої гроші із системи через їх блокування у криптогаманцях. Ішлося про суми від 300 до 30 тис. доларів. Цікаво, що попередньо повідомлено цілий ряд причетних осіб… Правда, чи це дійсно всі причетні - питання наразі, доволі сумнівне. До речі, не виключено, що дана справа - це розбірки бізнес-партнерів … або партнерів, що разом провертали схеми, але не зійшлись в плані розділення здобутого злочинним шляхом майна та фінансів. P.S. Це анонс до публікації розслідування по даній темі.». (16 тис. переглядів). Також [INFO] у telegram-каналі « [PERSON] » за посиланням: [INFO] було розміщено публікацію, зокрема, наступного змісту: «... і завдяки йому, українські правоохоронці нещодавно викрили іншого криптошахрая [PERSON] на привласненні мільярда гривень для ЗСУ... Скоріше завдяки тому, що [PERSON] будучи бізнес-партнером [PERSON], разом провертали численні афери, а в один прекрасний момент - не поділили награбованого … Ось і все… результат наступний: один шахрай - почесний консул, інший - просто шахрай з кримінальною справою …». (14 тис. переглядів). Зазначене підтверджується актом огляду та фіксації публікацій у telegram-каналі « [PERSON] » № 4. З довідки з відомостями про власника веб-сайту або інформацією про його встановлення вих.№190/2024-Д від 04.10.2024, виданої дочірнім підприємством «Центр компетенції адресного простору мережі Інтернет» консорціуму «Український центр підтримки номерів і адрес», вбачається, що на веб-сайті Telegram: [INFO] ( [INFO] ) створено Telegram-канал з назвою « [PERSON] », доступний за адресою у мережі Інтернет: [INFO] , на якому міститься наступна інформація: « Журналіст , політв`язень, комбатант, народний депутат VIII скликання, політик і громадянин» зворотній зв`язок [INFO] ». При цьому, на веб-сайті Facebook, який фактично є багатокористувацькою платформою, створено Facebook-сторінку користувача з іменем « [PERSON] », мережі Інтернет: [INFO] , та яка містить «синю позначку підтвердження», яка означає, що цей акаунт пройшов перевірку справжності, може належати підписникам Meta Verified та відомим особистостям або брендам. На цій сторінці містяться наступні ідентифікатори дата народження: [INFO] ; рідне місто: Лубни; місто проживання: Київ; навчання: Львівський університет бізнесу та права; робота: Сам собі журналіст (19 жовтня 2019 року - теперішній час), Київська міська рада депутат, голова комісії з питань дотримання законності, правопорядку та боротьби з корупцією (18 травня 2014 року - 21 жовтня 2014 року), заступник комбата в компании «Азов (батальон)» (05 травня 2014 року - 24 серпня 2014 року), Верховна Рада України (2014 - 2019 роки, Київ), народний депутат України, перший заступник голови комітету з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності в компании «Верховна Рада України», Комітет Визволення Політв`язнів , політв`язень у справі так званих «Васильківських терористів» (24 серпня 2011 року - 24 лютого 2014 року), Газета «Вечірній Васильків» (09 березня 2006 року - 01 жовтня 2010 року); YouTube-канал:[INFO] (на останньому міститься інформація про Telegram-канал цього користувача, що доступний за адресою у мережі Інтернет: [INFO] ). Зазначене дозволяє зробити висновок про належність [PERSON] Telegram -каналу, що доступний за адресою у мережі Інтернет: [INFO] . Враховуючи викладене, власником веб-сайтів: [INFO] та [INFO] є володілець облікового запису [PERSON] ([INFO] ), якщо інше не визначене умовами договору між останнім та реєстрантом (-ми) доменних імен t.me та telegram.org та/або отримувачем послуг хостингу, або якщо такий договір відсутній. При цьому, на веб-сайті багатокористувацької платформи Telegram https://t.me/(https://telegram.org/) створено Telegram-канал користувача з іменем «[PERSON]», доступний за адресою у мережі Інтернет: [INFO], власником якого є [PERSON] . Таким, чином судом встановлено, що [INFO] та 14.09.2-24 відповідачем [PERSON] у належному йому telegram-каналі «[PERSON]» було опубліковано і поширено інформацію про позивача [PERSON] . З відповіді від 19.09.2024, наданої Офісом Генерального прокурора, вбачається, що за результатами опрацювання даних ЄРДР станом на 16.09.2024 кримінальних проваджень, в яких містяться відомості про притягнення [PERSON] , [INFO] , до кримінальної відповідальності як підозрюваного не встановлено. З відповіді від 20.11.2024, наданої Слідчим управлінням у м.Києві Головного управління Національної поліції, вбачається, що станом на 07.11.2024 [PERSON] , [INFO] , у кримінальному провадженні №12024100000000540 від 30.04.2024 про підозру не повідомлялось та останній в розшук не оголошувався. Згідно висновку семантико-текстуальної експертизи №056/49 від 18.03.2025, результати експертизи можна стисло підсумувати у вигляді таких відповідей на поставлені питання: Відповідь на питання 1. Публікація «Привласнили мільярд для ЗСУ: правоохоронці викрили крипто-шахрая [PERSON] та його спільників... але чи всіх спільників дійсно викрито???», оприлюднена за посиланням [INFO] , містить інформацію про те, що [PERSON] є учасником шахрайства з криптовалютою. Зазначена інформацію містить такі текстові сегменти: - [заголовок публікації] «Привласнили мільярд для ЗСУ: правоохоронці викрили крипто-шахрая [PERSON] та його спільників... але чи всіх спільників дійсно викрито???» - За даними українських і європейських правоохоронних органів, [PERSON] разом зі спільниками розробив масштабну схему привласнення коштів. Відповідь на питання 2. Висловлення, зазначені у відповіді на питання 1, містять інформацію про те, що [PERSON] є учасником шахрайства з криптовалютою, виражену у формі тверджень. Відповідь на питання 3. Публікація «Привласнили мільярд для ЗСУ: правоохоронці викрили крипто-шахрая [PERSON] та його спільників... - але чи всіх спільників дійсно викрито???», оприлюднена за посиланням [INFO] , містить інформацію про те, що [PERSON] є підозрюваним у керівництві групою осіб, що здійснила шахрайську оборудку з криптовалютою на 1 мільярд гривень. Зазначена інформацію містить такий текстовий сегмент: - Групу осіб під керівництвом [PERSON] підозрюють у криптовалютній «схемі» на мільярд гривень, що мали піти на закупівлю дронів. Відповідь на питання 4. Висловлення, зазначене у відповіді на питання 3, містить інформацію про те, що [PERSON] є підозрюваним у керівництві групою осіб, що здійснила шахрайську оборудку з криптовалютою на 1 мільярд гривень, виражену у формі твердження. Відповідь на питання 5. Публікація «Привласнили мільярд для ЗСУ: правоохоронці викрили крипто-шахрая [PERSON] та його спільників... - але чи всіх спільників дійсно викрито???», оприлюднена за посиланням [INFO] , містить інформацію про те, що [PERSON] є підозрюваним у зв`язках із російськими спецслужбами. Зазначена інформація містить такий текстовий сегмент: - Групу осіб під керівництвом [PERSON] підозрюють у криптовалютній «схемі» на мільярд гривень, що мали піти на закупівлю дронів. Крім цього, дане ОЗУ підозрюють у зв`язках російськими спецслужбами, а шахрайство могло бути скоєне на користь ворога. Відповідь на питання 6. Висловлення, зазначене у відповіді на питання 5, містить інформацію про те, що [PERSON] є підозрюваним у зв`язках із російськими спецслужбами, виражену у формі твердження. Відповідь на питання 7. Публікація «Привласнили мільярд для ЗСУ: правоохоронці викрили крипто-шахрая [PERSON] та його спільників... - але чи всіх спільників дійсно викрито???», оприлюднена за посиланням [INFO] , містить інформацію про те, що [PERSON] разом зі спільниками розробив масштабну схему привласнення коштів. Зазначена інформація містить такий текстовий сегмент: -За даними українських і європейських правоохоронних органів, [PERSON] разом зі спільниками розробив масштабну схему привласнення коштів. Відповідь на питання 8. Висловлення, зазначене у відповіді на питання 7, містять інформацію про те, що [PERSON] разом зі спільниками розробив масштабну схему привласнення коштів, виражену у формі твердження. Відповідь на питання 9. Публікація «Привласнили мільярд для ЗСУ: правоохоронці викрили крипто-шахрая [PERSON] та його спільників... але чи всіх спільників дійсно викрито???», оприлюднена за посиланням [INFO] , містить інформацію, виражену у формі тверджень, яка може бути принизливою для честі й гідності [PERSON] і завдавати шкоди його діловій репутації. Зазначена інформація містять такі висловлення: - [заголовок публікації] «Привласнили мільярд для ЗСУ: правоохоронці викрили крипто-шахрая [PERSON] та його спільників... але чи всіх спільників дійсно викрито???» - За даними українських і європейських правоохоронних органів, [PERSON] разом зі спільниками розробив масштабну схему привласнення коштів. - Групу осіб під керівництвом [PERSON] підозрюють у криптовалютній «схемі» на мільярд гривень, що мали піти на закупівлю дронів. - Групу осіб під керівництвом [PERSON] підозрюють у криптовалютній «схемі» на мільярд гривень, що мали піти на закупівлю дронів. Крім цього, дане ОЗУ підозрюють у зв`язках із російськими спецслужбами, а шахрайство могло бути скоєне на користь ворога. - За даними українських і європейських правоохоронних органів, [PERSON] разом зі спільниками розробив масштабну схему привласнення коштів. Відповідь на питання 10. Публікація «[INFO] оприлюднена за посиланням [INFO] , містить інформацію про те, що [PERSON] є учасником криптовалютного шахрайства з привласнення одного мільярда гривень, призначених для ЗСУ. Зазначена інформація містить такий текстовий сегмент: - І завдяки йому, українські правоохоронці нещодавно викрили іншого криптошахрая [PERSON] на привласнені мільярда гривень для ЗСУ.... Відповідь на питання 11. Висловлення, зазначене у відповіді на питання 10, містять інформацію про те, що [PERSON] є учасником криптовалютного шахрайства з привласнення одного мільярда гривень, призначених для ЗСУ, виражену у формі твердження. Відповідь на питання 12. Публікація «[INFO]», оприлюднена за посиланням [INFO] , містить інформацію про те, що [PERSON] разом зі своїм бізнес-партнером [PERSON] був учасником численних шахрайств. Зазначену інформацію містить такий текстовий сегмент: - Скоріше завдяки тому, що [PERSON] будучи бізнес-партнером [PERSON], разом провертали численні афери, а в один прекрасний момент - не поділили награбованого. Відповідь на питання 13. Висловлення , зазначене у відповіді на питання 12, містять інформацію про те, що [PERSON] разом зі своїм бізнес-партнером [PERSON] був учасником численних шахрайств, виражену у формі твердження. Відповідь на питання 14. Публікація «[INFO]», оприлюднена за посиланням [INFO] , містить інформацію, виражену у формі тверджень, яка може бути принизливою для честі й гідності [PERSON] і завдавати шкоди його діловій репутації. Зазначена інформація містить такі висловлення. - І завдяки йому, українські правоохоронці нещодавно викрили іншого криптошахрая [PERSON] на привласнені мільярда гривень для ЗСУ... - Скоріше завдяки тому, що [PERSON] будучи бізнес-партнером [PERSON], разом провертали численні афери, а в один прекрасний момент не поділили награбованого. Згідно з частиною третьою статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи. Відповідно до частини першої статті 15 ЦК України, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Згідно з частиною четвертою статті 32 Конституції України кожному гарантується судовий захист права спростовувати недостовірну інформацію про себе і право вимагати будь-якої інформації, а також право вимагати відшкодування матеріального і морального збитку, заподіяного використовуванням і розповсюдженням такої недостовірної інформації. Статтею 201 ЦК України передбачено, що особистими немайновими благами, які охороняються цивільним законодавством, є: здоров`я, життя; честь, гідність і ділова репутація; ім`я (найменування); авторство; свобода літературної, художньої, наукової і технічної творчості, а також інші блага, які охороняються цивільним законодавством. Відповідно до статті 277 ЦК України фізична особа, особисті немайнові права якої порушено внаслідок поширення про неї та (або) членів її сім`ї недостовірної інформації, має право на відповідь, а також на спростування цієї інформації. Фізична особа, особисті немайнові права якої порушено у друкованих або інших засобах масової інформації, має право на відповідь, а також на спростування недостовірної інформації у тому ж засобі масової інформації в порядку, встановленому законом. Спростування недостовірної інформації здійснюється незалежно від вини особи, яка її поширила. Спростування недостовірної інформації здійснюється у такий же спосіб, у який вона була поширена. Статтею 297 ЦК України визначено, що кожен має право на повагу до його гідності та честі. Гідність та честь фізичної особи є недоторканними. Фізична особа має право звернутися до суду з позовом про захист її гідності та честі. Чинне законодавство не містить визначення понять гідності, честі чи ділової репутації, оскільки вони є морально-етичними категоріями й одночасно особистими немайновими правами, яким закон надає значення самостійних об`єктів судового захисту. Зокрема, під гідністю слід розуміти визнання цінності кожної фізичної особи як унікальної біопсихосоціальної цінності, з честю пов`язується позитивна соціальна оцінка особи в очах оточуючих, яка ґрунтується на відповідності її діянь (поведінки) загальноприйнятим уявленням про добро і зло, а під діловою репутацією фізичної особи розуміється набута особою суспільна оцінка її ділових і професійних якостей при виконанні нею трудових, службових, громадських чи інших обов`язків. Згідно п.15 постанови Пленуму Верховного Суду України від 27 лютого 2009 року № 1 «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи» при розгляді справ зазначеної категорії суди повинні мати на увазі, що юридичним складом правопорушення, наявність якого може бути підставою для задоволення позову, є сукупність таких обставин: а) поширення інформації, тобто доведення її до відома хоча б одній особі у будь-який спосіб; б) поширена інформація стосується певної фізичної чи юридичної особи, тобто позивача; в) поширення недостовірної інформації, тобто такої, яка не відповідає дійсності; г) поширення інформації, що порушує особисті немайнові права, тобто або завдає шкоди відповідним особистим немайновим благам, або перешкоджає особі повно і своєчасно здійснювати своє особисте немайнове право. Під поширенням інформації слід розуміти: опублікування її у пресі, передання по радіо, телебаченню чи з використанням інших засобів масової інформації; поширення в мережі Інтернет чи з використанням інших засобів телекомунікаційного зв`язку; викладення в характеристиках, заявах, листах, адресованих іншим особам; повідомлення в публічних виступах, в електронних мережах, а також в іншій формі хоча б одній особі. Отже, з наведеного вбачається, що при розгляді справ про захист гідності та честі, ділової репутації фізичної особи, суду необхідно встановити наявність чи відсутність наступних юридично важливих обставин: поширення інформації, наявність особи стосовно якої поширена інформація, недостовірність поширеної інформації, порушення особистих немайнових прав особи. Так, поширенням інформації, зокрема, є її поширення в мережі Інтернет чи з використанням інших засобів телекомунікаційного зв`язку. Вирішуючи питання про визнання поширеної інформації недостовірною, суди повинні визначати характер такої інформації та з`ясовувати, чи є вона фактичним твердженням, чи оціночним судженням. Частина 1 ст. 299 Цивільного кодексу України закріплює особисте немайнове право фізичної особи на недоторканість ділової репутації. Конституцією України кожному гарантується право на свободу думки і слова, на вільне вираження своїх поглядів і переконань (стаття 34). Відповідно до пункту 19 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи» від 27 лютого 2009 року № 1, роз`яснено, що відповідно до статті 277 ЦК України, не є предметом судового захисту оціночні судження, думки, переконання, критична оцінка певних фактів і недоліків, які, будучи вираженням суб`єктивної думки і поглядів відповідача, не можна перевірити на предмет їх відповідності дійсності (на відміну від перевірки істинності фактів) і спростувати, що відповідає прецедентній судовій практиці Європейського суду з прав людини при тлумаченні положень статті 10 Конвенції. У пункті 4 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи» від 27 лютого 2009 року № 1, зазначено, що чинне законодавство не містить визначення понять гідності, честі чи ділової репутації, оскільки вони є морально-етичними категоріями й одночасно особистими немайновими правами, яким закон надає значення самостійних об`єктів судового захисту. Зокрема, під гідністю слід розуміти визнання цінності кожної фізичної особи як унікальної біопсихосоціальної цінності, з честю пов`язується позитивна соціальна оцінка особи в очах оточуючих, яка ґрунтується на відповідності її діянь (поведінки) загальноприйнятим уявленням про добро і зло, а під діловою репутацією фізичної особи розуміється набута особою суспільна оцінка її ділових і професійних якостей при виконанні нею трудових, службових, громадських чи інших обов`язків. Під діловою репутацією юридичної особи, у тому числі підприємницьких товариств, фізичних осіб - підприємців, адвокатів, нотаріусів та інших осіб, розуміється оцінка їх підприємницької, громадської, професійної чи іншої діяльності, яку здійснює така особа як учасник суспільних відносин. Таким чином, згідно з положеннями ст.277 ЦК України, статті 10 ЦПК України, роз`яснень Пленуму, обов`язок довести, що поширена інформація є достовірною, покладається на відповідача, проте, позивач має право подати докази недостовірності поширеної інформації. Позивач повинен довести факт поширення інформації відповідачем, а також те, що внаслідок цього було порушено його особисті немайнові права. Судом встановлено, що публікація [INFO] та [INFO] відповідачем [PERSON] спірної інформації у належному йому telegram-каналі « [INFO] » за посиланнями [INFO] та [INFO] стосується діяльності позивача [PERSON] . Недостовірні відомості, викладені у цих публікаціях, позивач просить спростувати, оскільки дана інформація за своїм змістом фактично вказує на вчинення протиправної поведінки позивача, звинувачення його у вчиненні кримінальних правопорушень, має негативний характер та порушує його особисті немайнові права, є фактичними твердженнями, що підтверджується відповідним висновком семантико-текстуальної експертизи №056/49 від 18.03.2025, з яким суд погоджується. Відповідачем не надано суду належних доказів на підтвердження достовірності поширеної ним щодо позивача інформації. Позивач скористався своїм правом подати докази недостовірності поширеної інформації, надавши суду відповідні належні та допустимі докази, а саме відповіді Офісу Генерального прокурора від 19.09.2024 та Слідчого управління у м.Києві Головного управління Національної поліції від 20.11.2024, з яких вбачається, що станом на 16.09.2024 кримінальних проваджень, в яких містяться відомості про притягнення [PERSON] до кримінальної відповідальності як підозрюваного не встановлено; станом на 07.11.2024 [PERSON] у кримінальному провадженні №12024100000000540 від 30.04.2024 про підозру не повідомлялось. Оскільки матеріалами справи підтверджено відсутність щодо позивача будь-яких кримінальних проваджень, повідомлень про підозру у вчиненні злочинів або направлення обвинувальних актів,і що інформація, на яку посилається автор публікацій, не відповідає дійсності, суд дійшов висновку про те, що інформація про позивача, яка [INFO] та [INFO] поширена відповідачем у належному йому telegram-каналі «[PERSON]» за посиланнями [INFO] та [INFO] , а саме: « Привласнили мільярд для ЗСУ : правоохоронці викрили крипто-шахрая [PERSON] та його спільників ... Групу осіб під керівництвом [PERSON] підозрюють у криптовалютній "схемі" на мільярд гривень, що мали піти на закупівлю дронів. Крім цього, дане ОЗУ підозрюють у зв`язках із російськими спецслужбами, а шахрайство могло бути скоєне на користь ворога. За даними українських і європейських правоохоронних органів, [PERSON] разом зі спільниками розробив масштабну схему привласнення коштів. … … До речі, не виключено, що дана справа - це розбірки бізнес-партнерів … або партнерів, що разом провертали схеми, але не зійшлись в плані розділення здобутого злочинним шляхом майна та фінансів. …». «... українські правоохоронці нещодавно викрили іншого криптошахрая [PERSON] на привласненні мільярда гривень для ЗСУ... Скоріше завдяки тому, що [PERSON] будучи бізнес-партнером [PERSON], разом провертали численні афери, а в один прекрасний момент - не поділили награбованого … Ось і все… результат наступний: один шахрай - почесний консул, інший - просто шахрай з кримінальною справою …» є недостовірною і такою, що порушує особисті немайнові права позивача [PERSON] , а саме: порочить честь, гідність та ділову репутацію. Враховуючи, що судом визнано інформацію викладену вище у telegram-каналі « [INFO] » відносно [PERSON] недостовірною та такою, що порушує право на честь, гідність та ділову репутацію останнього, вимоги позивача про зобов`язання відповідача [PERSON] у строк не пізніше десяти днів з дня набрання законної сили рішенням суду у цій справі спростувати недостовірну інформацію шляхом розміщення на telegram-каналі за посиланням: [INFO] тексту вступної та резолютивної частин рішення суду та інформації наступного змісту: «Спростування. Повідомляю, що інформація, розміщена за посиланням: [INFO] » є недостовірною, без зазначення власних коментарів та зауважень, із забороною подальшого видалення, та за посиланням: [INFO] тексту вступної та резолютивної частин рішення суду та інформацію наступного змісту: «Спростування. Повідомляю, що інформація, розміщена за посиланням: [INFO] » є недостовірною, без зазначення власних коментарів та зауважень, із забороною подальшого видалення, підлягають задоволенню. Таким чином, позовні вимоги про захист честі, гідності, ділової репутації, зобов`язання спростувати недостовірну інформацію підлягають задоволенню у повному обсязі. Щодо позовних вимог про відшкодування моральної шкоди суд дійшов наступного висновку. Відповідно до пункту 4 частини 2 статті 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає у приниженні честі, гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної чи юридичної особи. Згідно статті 280 ЦК України визначено, що якщо фізичній особі внаслідок порушення її особистого немайнового права завдано майнової та (або) моральної шкоди, ця шкода підлягає відшкодуванню. Відповідно до п.27 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи» від 27 лютого 2009 року № 1, способами захисту гідності, честі чи ділової репутації від поширення недостовірної інформації можуть бути, крім права на відповідь та спростування недостовірної інформації, також і вимоги про відшкодування збитків та моральної шкоди, заподіяної такими порушеннями як фізичній, так і юридичній особі. Зазначені вимоги розглядаються у відповідності до загальних підстав щодо відповідальності за заподіяння шкоди. У п. 3 постанови Пленуму Верховного Суду України № 4 від 31.03.1995 року «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» зазначено, що під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Згідно п. 9 постанови Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995 року за № 4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. Зокрема, враховується стан здоров`я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, ступень зниження престижу, ділової репутації, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану, добровільне - за власною ініціативою чи за зверненням потерпілого спростування інформації редакцією засобу масової інформації. При цьому суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості. Позивач просив стягнути з відповідача на свою користь 250 000,00 грн. в якості компенсації моральної шкоди. Суд погоджується з доводами сторони позивача, що внаслідок дій відповідача, які полягали у розповсюдженні про позивача недостовірної інформації негативного характеру, яка порушує право на честь, гідність та ділову репутацію, позивачу завдано душевних страждань, порушено його спокій та усталений спосіб особистого, громадського та професійного життя. Оскільки моральна шкода була спричинена позивачу розповсюдженням про нього недостовірної інформації, тому така шкода має бути відшкодована відповідачем, розмір якої з урахуванням засад розумності, виваженості та справедливості, на переконання суду, складає 50000 грн. Тому позовні вимоги в частині відшкодування моральної шкоди підлягають частковому задоволенню. Відповідно до частини 1 статті 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Понесення позивачем судових витрат підтверджується платіжною інструкцією від 28.11.2024 про сплату судового збору в сумі 7344,80 грн. Позовні вимоги про захист честі, гідності, ділової репутації, зобов`язання спростувати недостовірну інформацію задоволенні у повному обсязі. Заявлені позивачем позовні вимоги про стягнення моральної шкоди задоволені частково в сумі 50000,00 грн. (задоволено 20% вимог), тому сума судового збору, яка підлягає стягненню з відповідача на користь позивача, складає 5344,80 грн. Представник позивача у судовому засіданні зробила заяву про надання відповідно до частини 8 статті 141 ЦПК України доказів понесення позивачем витрат на правову допомогу протягом 5 днів з дня ухвалення рішення у цій справі. Отже, питання про розподіл витрат на правову допомогу буде вирішено судом у разі надання відповідних доказів в порядку частини 8 статті 141 ЦПК України. На підставі викладеного,

Outcome: partial