Jurisdiction: civil
Date: 2025-07-23 00:00:00

Заявник [PERSON] через представника - адвоката Миненка О.А., звернулася до Оболонського районного суду м. Києва з вказаною заявою, в якій, уточнивши вимоги, просила суд встановити факт її постійного проживання однією сім`єю як чоловіка та жінки без шлюбу на час відкриття спадщини разом із спадкодавцем [PERSON] , [INFO] , який помер [INFO] , в період з 1989 року по [INFO] . Заява обґрунтована тим, що у 1989 році заявник [PERSON] познайомилась з [PERSON] , після чого вони стали проживати як чоловік та жінка однією сім`єю без реєстрації шлюбу, спільних дітей не мали. 20.07.1996 [PERSON] разом із заявником придбали житловий будинок [ADDRESS] . 28.09.2007 [PERSON] було видано державний акт на земельну ділянку, площею 0,25 га, яка розташована за адресою: [ADDRESS] . [INFO] помер [PERSON] , [INFO] , який постійно проживав з заявником за адресою: [ADDRESS] , починаючи з 1989 року і до самої смерті. Після смерті [PERSON] залишилось спадкове майно. Заявник звернулася до Двадцять першої Київською державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , на підставі якої була заведена спадкова справа, проте у видачі свідоцтва про право на спадщину [PERSON] було відмовлено, у зв`язку з відсутністю документів, що підтверджують родинні відносини з померлим, а також інформації про останнє місце проживання спадкодавця. У зв`язку з наведеним, з метою реалізації спадкових прав, заявник звернулась з заявою про встановлення факту проживання однією сім`єю зі спадкодавцем [PERSON] , починаючи з 1989 року по 22.094.2024, тобто по день відкриття спадщини. Ухвалою судді Оболонського районного суду м. Києва від 15.07.2024 відкрито провадження у справі. Ухвалою суду від 18.12.2024 з Двадцять першої київської державної нотаріальної контори витребувано відомості щодо кола спадкоємців, які прийняли спадщину після смерті [PERSON] , який помер [INFO] . Ухвалою суду від 07.03.2025 залучено до участі у справі у якості заінтересованої особи Рокитнянську селищну раду Рокитнянського району Київської області (код ЄДРПОУ - 04358997); витребувано у Шевченківської районної в місті Києві державної адміністрації інформацію з Реєстру територіальної громади міста Києва щодо зареєстрованих осіб станом на 22.04.2024 (час відкриття спадщини) за адресою: [ADDRESS] . У судовому засіданні представник заявника заяву підтримав у повному обсязі, з підстав наведених у ній. Заявник [PERSON] у судовому засіданні заявлені вимоги підтримала, просила задовольнити заяву, пояснила, що з померлим [PERSON] проживали однією сім`єю як чоловік та жінка без реєстрації шлюбу з 1989 року, шлюб не реєстрували, бо не вважали за потрібне. У 2020 році у [PERSON] розвилася гангрена і йому ампутували ногу, вона за ним доглядала. У померлого є донька, проте вони не спілкувалися. Представник Двадцять першої Київською державної нотаріальної контори у судове засіданя не з`явилася, надіслала заяву про розгляд справи за її відсутності. Представник Рокитнянської селищної ради Рокитнянського району Київської області у судове засідання не з`явився, про причини неявки суду не повідомили, про день, час та місце розгляду справи був повідомлений у встановленому законом порядку. Свідок [PERSON] у судовому засіданні пояснила, що вона є племінницею заявниці, з померлим [PERSON] познайомилась з 01.10.1993, і з цього часу свідку точно відомо, що [PERSON] з [PERSON] проживали однією сім`єю як подружжя за адресою: [ADDRESS] , вели спільне господарство, мали спільний бюджет, але не хотіли офіційно реєструвати шлюб. У 2008 році [PERSON] подарував їй частину земельної ділянки, розташованої на території Рокитнянської селищної ради. У померлого були діти, проте вона їх ніколи не бачила. Свідок [PERSON] у судовому засіданні пояснила, що вона є сусідкою заявника, з 1995 року вони товаришують і з цього часу була знайома і з померлим [PERSON] . Заявник та [PERSON] проживали разом за адресою: [ADDRESS] , вели спільне господарство, раздом їздили на дачу. З дітьми [PERSON] вона не знайома, ніколи не бачила. Свідок [PERSON] у судовому засіданні пояснила, що вона є сусідкою заявниці, вони довгий час товаришують, приблизно 25 років. Увесь цей час [PERSON] проживала разом із [PERSON] за адресою: [ADDRESS] , вони вели спільне господарство, жили як сім`я. Вони часто святкували свята разом, ходили у гості один до одного. Свідок [PERSON] у судовому засіданні пояснила, що знайома з заявником та [PERSON] приблизно 25-27 років, живе у будинку [ADDRESS] . Весь цей час [PERSON] та [PERSON] проживали разом, вели спільне господарство. Коли [PERSON] лежав і не міг ходити, вона іноді допомагала [PERSON] доглядати його. Дітей [PERSON] вона ніколи не бачила, навіть не знала про їх існування. Суд, вислухавши пояснення заявника та його представника, свідків, дослідивши матеріали справи, вважає, що заява підлягає задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що [INFO] помер [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] від 26.04.2024, виданим Департаментом з питань реєстрації виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), актовий запис № 1352. 23.05.2024 [PERSON] звернулася до Двадцять першої київської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , на підставі якої державною нотаріальною конторою відкрито спадкову справу № 401/2024. На виконання ухвали суду з Двадцять першої київської державної нотаріальної контори надійшов лист № 86/02-14/401/2024 від 11.01.2025, з якого вбачається, що станом на 11.01.2025 від інших можливих спадкоємців заяви про прийняття спадщини та про видачу свідоцтв про право на спадщину, яка залишилася після смерті [PERSON] , до нотаріальної контори не надходили. Листом Двадцять першої київської державної нотаріальної контори № 1897/02-14/401/2024 від 20.06.2024 заявника повідомлено про те, що, у зв`язку з відсутністю документів, що підтверджують її родинні стосунки зі спадкодавцем [PERSON] та відсутності інформації у Реєстрі територіальної громади міста Києва про останнє місце проживання спадкодавця, їй необхідно звернутись до суду з позовом про визнання факту проживання. З відповіді Шевченківської районної в місті Києві державної адміністрації № 109-2511 від 28.04.2025 вбачається, що [PERSON] з 23.12.1978 по 17.06.2011 був зареєстрований за адресою: [ADDRESS] . Адресою реєстрації заявника [PERSON] згідно з відомостями, які містяться у паспорті громадянина України серії [NUMBER] є: [ADDRESS] . Відповідно до Повного витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про смерть № 00045070187 від 17.05.2025 актовий запис про смерть [PERSON] був здійснений на підставі звернення [PERSON] . Крім того, з матеріалів справи вбачається, що 06.05.2021 [PERSON] видано довіреність, посвідчену державним нотаріусом Одинадцятої київської державної нотаріальної контори, якою [PERSON] уповноважив [PERSON] представляти її інтереси в усіх органах державної влади, установах, організаціях, зокрема, з питання відчуження (продажу) належних йому на праві власності земельних ділянок: площею 0,1250 га, кадастровий номер - 3223782001:02:003:0087; площею 0,1250, кадастровий номер - 3223782001:02:003:0087; площею 0,0477 га, кадастровий номер - 3223782001:02:003:0088; площею 0,1223 га, кадастровий номер - 3223782001:02:002:0053 та житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами, що знаходяться за адресою: [ADDRESS] . Згідно зі свідоцтвом про розірвання шлюбу серії [NUMBER] від 28.10.2008 між [PERSON] та [PERSON] шлюб розірвано 04.11.1982 року, актовий запис № 919. Згідно ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). За змістом ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Відповідно до ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Відповідно до ст. 1221 ЦК України місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. Якщо місце проживання спадкодавця невідоме, місцем відкриття спадщини є місцезнаходження нерухомого майна або основної його частини, а за відсутності нерухомого майна - місцезнаходження основної частини рухомого майна. За ст. 1264 ЦК України у четверту чергу право на спадкування за законом мають особи, які проживали зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини. Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України в п.п. 21, 23 Постанови № 7 від 30 травня 2008р. «Про судову практику у справах про спадкування» при вирішенні спору про право на спадщину осіб, які проживали зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини (четверта черга спадкоємців за законом), судам необхідно враховувати правила частини другої статті 3 СК України про те, що сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки. Зазначений п`ятирічний строк повинен виповнитися на момент відкриття спадщини. До спадкоємців четвертої черги належать не лише жінка (чоловік), які проживали однією сім`єю зі спадкодавцем без шлюбу, таке право можуть мати також інші особи, якщо вони спільно проживали зі спадкодавцем,були пов`язані спільним побутом, мали взаємні права та обов`язки, зокрема, вітчим, мачуха, пасинки, падчерки, інші особи, які взяли до себе дитину як члена сім`ї, тощо. Якщо постійне проживання особи зі спадкодавцем на час відкриття спадщини не підтверджено відповідними документами, у зв`язку із чим нотаріус відмовив особі в оформленні спадщини, спадкоємець має право звернутися в суд із заявою про встановлення факту постійного проживання зі спадкодавцем на час відкриття спадщини, а не про встановлення факту прийняття спадщини. За змістом частин першої, другої статті 21 СК України шлюбом є сімейний союз жінки та чоловіка, зареєстрований у державному органі реєстрації актів цивільного стану. Проживання однією сім`єю жінки та чоловіка без шлюбу не є підставою для виникнення у них прав та обов`язків подружжя. Відповідно до частини першої статті 36 цього Кодексу шлюб є підставою для виникнення прав та обов`язків подружжя. У той же час, сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки (частина друга статті 3 СК України). Пунктом 6 Рішення Конституційного Суду України від 03 червня 1999 року № 5-рп/99 встановлено, що до членів сім`ї належать особи, що постійно мешкають разом та ведуть спільне господарство. Ними можуть бути не тільки близькі родичі, але й інші особи, які не перебувають у безпосередніх родинних зв`язках. Обов`язковою умовою для визнання їх членами сім`ї є факт спільного проживання, ведення спільного господарства, наявність спільних витрат, купівлі майна для спільного користування, участі у витратах на утримання житла, його ремонт, тощо. Суд розглядає справи про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу (п. 5 ч. 1 ст. 315 ЦПК України). У судовому порядку можуть бути встановлені факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення. Суд розглядає справи про встановлення фактів, якщо, зокрема, згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян. У справах позовного провадження факт проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу, як і інші юридичні факти, належить до предмета доказування і підлягає встановленню при ухваленні судового рішення, якщо цей факт пов`язаний з будь-якими заявленими позовними вимогами. Суд зобов`язаний встановити наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Вирішуючи вимогу про встановлення факту проживання однією сім`єю як чоловіка та жінки слід врахувати, що юридичні факти можуть бути встановлені лише для захисту, виникнення, зміни або припинення особистих чи майнових прав самого заявника (постанова Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 18 вересня 2023 року у справі № 582/18/21. Вирішуючи питання про встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу, суд має установити факти: спільного проживання однією сім`єю; спільний побут; взаємні права та обов`язки (постанова Великої Палати Верховного Суду від 03.07.2019 у справі № 554/8023/15-ц). Разом з тим, інститут фактичних шлюбних відносин введений у національне законодавство Сімейним Кодексом України. Оскільки наявними у матеріалах справи доказами доведено проживання заявника зі спадкодавцем [PERSON] однією сім`єю як чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу, проте інститут фактичних шлюбних відносин введений у національне законодавство Сімейним Кодексом України, який набрав чинності з 01.01.2004, то вказаний факт має бути встановлений саме з 01.01.2004 до 22.04.2024 (час відкриття спадщини), у зв`язку з чим заява підлягає частковому задоволенню.

Outcome: partial