Jurisdiction: civil
Date: 2025-07-17 00:00:00

Позивач АТ «АКЦЕНТ-БАНК» (скорочена назва «А-БАНК») звернулося до суду з позовом до [PERSON] , посилаючись на те, що [PERSON] 26.03.2024 уклала з Банком кредитний договір ABH0CT155101711468986624 щодо надання їй кредиту в розмірі 50000,00 грн строком на 36 місяців (тобто до 25.03.2027) зі сплатою процентів у розмірі 85,00 річних та комісії в розмірі 0.00 грн. (Кредитний договір складається із Заяви Клієнта та Графіку погашення кредиту). Банк свій обов`язок виконав повністю, надав позичальнику кредит згідно з умовами кредитного договору. У відповідності до п. п. 3-5 Кредитного договору ліміт цього договору: 50000, 00 грн на поповнення обігових коштів зі строком повернення до 25.03.2027, терміном на 36 місяців. Згідно з п. 6 Кредитного договору, за користування кредитом Позичальник сплачує проценти у розмірі 85, 00 річних. Станом на 15.04.2025 у відповідача утворилась заборгованість за даним кредитним Договором в розмірі 52512,73 грн, яка складається: 29999,90 грн - загальний залишок заборгованості за наданим кредитом (тілом кредиту); 17999,53 грн - загальний залишок заборгованості за процентами; 0.00 грн - загальний залишок заборгованості за комісією; 4513,3 грн - загальний залишок заборгованості за пенею. Відповідно до п. 11 Заяви про надання послуги «Швидка готівка» та/або Паспорту споживчого кредиту «Швидка готівка» у випадку порушення Клієнтом зобов`язань із погашення заборгованості Клієнт сплачує Банку пеню у розмірі 0,07% (не менше 1 грн) від суми простроченої заборгованості по кредиту за кожен день прострочки, при цьому пеня за невиконання зобов`язання щодо повернення кредиту та процентів за ним не може перевищувати подвійної облікової ставки Національного банку України, що діяла у період, за який сплачується пеня, та не може бути більшою за 15 (п`ятнадцять) відсотків суми простроченого платежу. При стягненні неустойки (пені, штрафів) за даним договором слід використовувати не загальне, а спеціальне законодавство, що регулює безпосередньо відносини щодо споживчого кредитування, тобто Закон України «Про споживче кредитування». У відповідності до п. 6 Розділу IV «Прикінцеві та перехідні положення» даного закону, у разі прострочення споживачем у період з 1 березня 2020 року до припинення зобов`язань за договором про споживчий кредит, укладеним до тридцятого дня включно з дня набрання чинності Законом України «Про внесення змін до деяких законів України щодо удосконалення державного регулювання ринків фінансових послуг» (набирав чинності 24.12.2023 +30 днів = 23.01.2024), у тому числі того, строк дії якого продовжено після набрання чинності Законом України «Про внесення змін до деяких Законів України щодо удосконалення державного регулювання ринків фінансових послуг», споживач звільняється від відповідальності перед кредитодавцем за таке прострочення. У тому числі, але не виключно, споживач у разі допущення такого прострочення звільняється від обов`язку сплати кредитодавцю неустойки (штрафу, пені) та інших платежів, передбачених договором про споживчий кредит за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) споживачем зобов`язань за таким договором. Забороняється збільшення процентної ставки за користування кредитом з інших причин, ніж передбачені ч. 4 ст. 1056-1 Цивільного кодексу України, у разі невиконання зобов`язань за договором про споживчий кредит у період, зазначений у цьому пункті. Дія положень цього пункту поширюється, у тому числі, на кредити, визначені частиною другою статті 3 цього Закону. Зазначає, що на договори споживчого кредиту, які будуть укладатися після спливу тридцятого дня включно з дня набрання чинності Законом №3498- IX вимога пункту 6 Розділу IV «Прикінцеві та перехідні положення» Закону не поширюється та нарахування пені не забороняється. Кредитний договір підписано боржником за допомогою електронного підпису, використання якого погоджено сторонами в Анкеті-Заяві про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг в А-Банку (Заяві на погодження використання електронного підпису). Просить суд стягнути з відповідача [PERSON] на користь АТ «А-БАНК» заборгованість за кредитним договором № ABH0CT155101711468986624 від 26.03.2024 року у розмірі 52512,73 грн станом на 15.04.2025, яка складається з наступного: 29999,90 грн - загальний залишок заборгованості за наданим кредитом (тілом кредиту); 17999,30 грн - загальний залишок заборгованості за процентами; 0.00 грн - загальний залишок заборгованості за комісією; 4513.3 грн - загальний залишок заборгованості за пенею та стягнути з відповідача судові витрати у розмірі сплаченого судового збору в сумі 2422,4 грн. Позовна заява за даними Укрпошти надійшла до суду 15.04.2025 та залишена без руху. Виявлені судом недоліки позовної заяви були усунені позивачем 29.04.2025. Ухвалою судді Куликівського районного суду Чернігівської області від 08.05.2025, після отримання інформації про місце реєстрації відповідача, прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі, справу призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження. В судове засідання представник позивача не з`явився, про день та час судового засідання повідомлений належним чином, в матеріалах справи наявне клопотання про проведення судових засідань за відсутності представника позивача, позовні вимоги підтримує, проти заочного розгляду справи не заперечує. Відповідачка у судове засідання повторно не з`явилась, про час та місце розгляду справи повідомлялась належним чином, про що свідчать рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення та оголошення на офіційному веб порталі судової влади України від 24.06.2025 у розділі «Оголошення про виклик особи в суд та повідомлення про судове рішення». З клопотанням про відкладення слухання справи відповідачка до суду не зверталась, відзив на позовну заяву до суду не надходив. На підставі ст.ст. 280, 281 ЦПК України судом вирішено провести заочний розгляд справи та ухвалити заочне рішення. У відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. Дослідивши матеріали справи, суд приходить до таких висновків. Судом встановлено, що 06 травня 2021 року [PERSON] власноруч підписала анкету-заяву про приєднання до Умов і Правил надання банківських послуг у АТ «АКЦЕНТ-БАНК», згідно із якою виявила бажання отримувати послуги АТ «АКЦЕНТ-БАНК» (а.с. 6). В Анкеті-заяві зазначені анкетні дані відповідача та посилання на те, що дана заява разом із Умовам та Правилами надання банківських послуг разом складають договір про надання банківських послуг (а.с. 8). Окрім того, 26.03.2024 відповідачем було підписано паспорт споживчого кредиту за програмою «Швидка готівка» та заява про надання послуги «Швидка готівка», у яких встановлено основні умови кредитування: тип кредиту кредит строковий, сума кредиту 50000 грн, строк кредитування 36 місяців, мета отримання кредиту придбання товару/здійснення платежу/оплата послуг, розмір щомісячного платежу- 3921,23 грн, денна процента ставка 0,17%, процента ставка фіксована 85% на рік, платіжна картка є доступом до поточного рахунку на який зараховується сума кредиту- [NUMBER] ; у випадку порушення клієнтом зобов`язання із погашення заборгованості клієнт сплачує банку пеню у розмірі 0,07% від суми простроченої заборгованості по кредиту за кожен день прострочення, загальна сума до повернення з урахуванням суми кредиту, відсотків та комісій становить 141163,88 грн. Паспорт споживчого кредиту за програмою «Швидка готівка», заява про надання послуги «Швидка готівка», таблиця обчислення загальної вартості кредиту для споживача та реальної річної процентної ставки підписані [PERSON] шляхом накладення електронного підпису, який перевіряється за допомогою відкритого ключа (а.с. 6-10). Меморіальним ордером №TR.35977397.45835.65455 від 26.03.2024 підтверджується факт перерахування [PERSON] 50000 грн (а.с.11 зв). Згідно з розрахунком заборгованості за договором № АВНОСТ055101711468986624 від 26.03.2024 станом на 15.04.2025 [PERSON] 08.04.2024 внесла на погашення кредиту 20000,10 грн, інших платежів не здійснювала. Станом на 15.04.2025 залишок простроченої заборгованості по кредиту складає 28099,79 грн., залишок заборгованості за простроченими процентами складає 17999,53 грн, залишок пені за порушення строків розрахунку - 4513,30 грн (а.с. 11). Відповідно до п. 1 ч. 2\~ст. 11 ЦК України\~підставами виникнення цивільних прав та обов`язків є договори. Статтею 205 ЦК України\~встановлено, що правочин може вчинятися усно або в письмовій (електронній) формі. Сторони мають право обирати форму правочину, якщо інше не встановлено законом. Правочин, для якого законом не встановлена обов`язкова письмова форма, вважається вчиненим, якщо поведінка сторін засвідчує їхню волю до настання відповідних правових наслідків. Відповідно до частин 1, 2\~ст. 207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах (у тому числі електронних), у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони, або надсилалися ними до інформаційно-комунікаційної системи, що використовується сторонами. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо воля сторін виражена за допомогою телетайпного, електронного або іншого технічного засобу зв`язку. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). Правочин, який вчиняє юридична особа, підписується особами, уповноваженими на це її установчими документами, довіреністю, законом або іншими актами цивільного законодавства. Відповідно до частин 1, 3, 4, 7\~статті 11 Закону України «Про електронну комерцію»\~пропозиція укласти електронний договір (оферта) має містити істотні умови, передбачені законодавством для відповідного договору, і виражати намір особи, яка її зробила, вважати себе зобов`язаною у разі її прийняття. Електронний договір укладається шляхом пропозиції його укласти (оферти) однією стороною та її прийняття (акцепту) другою стороною. Електронний договір вважається укладеним з моменту одержання особою, яка направила пропозицію укласти такий договір, відповіді про прийняття цієї пропозиції в порядку, визначеному частиною шостою цієї статті. Пропозиція укласти електронний договір (оферта) може бути зроблена шляхом надсилання комерційного електронного повідомлення, розміщення пропозиції (оферти) у мережі Інтернет або інших інформаційно-телекомунікаційних системах. Електронний договір укладається і виконується в порядку, передбаченому Цивільним та\~Господарським кодексами України, а також іншими актами законодавства. Електронний договір, укладений шляхом обміну електронними повідомленнями, підписаний у порядку, визначеному\~статтею 12 цього Закону, вважається таким, що за правовими наслідками прирівнюється до договору, укладеного у письмовій формі (ч. 12\~ст. 11 Закону України «Про електронну комерцію»). Статтею 12 Закону України «Про електронну комерцію»\~визначено, якщо відповідно до акту цивільного законодавства або за домовленістю сторін електронний правочин має бути підписаний сторонами, моментом його підписання є використання: електронного підпису або електронного цифрового підпису відповідно до\~Закону України «Про електронний цифровий підпис»\~за умови використання засобу електронного цифрового підпису усіма сторонами електронного правочину; електронного підпису одноразовим ідентифікатором, визначеним цим Законом; аналога власноручного підпису (факсимільного відтворення підпису за допомогою засобів механічного або іншого копіювання, іншого аналога власноручного підпису) за письмовою згодою сторін, у якій мають міститися зразки відповідних аналогів власноручних підписів. Отже, електронний підпис призначений для ідентифікації особи, яка підписує електронний документ. Положення\~Закону України «Про електронну комерцію»\~передбачають використання як електронного підпису або електронного цифрового підпису відповідно до\~Закону України «Про електронний цифровий підпис», так і електронного підпису одноразовим ідентифікатором, визначеним цим Законом. Електронний цифровий підпис як вид електронного підпису накладається за допомогою особистого ключа та перевіряється за допомогою відкритого ключа. Електронний підпис одноразовим ідентифікатором\~це дані в електронній формі у вигляді алфавітно-цифрової послідовності, що додаються до інших електронних даних особою, яка прийняла пропозицію (оферту) укласти електронний договір, та надсилаються іншій стороні цього договору (п. 6 ч. 1\~ст. 3 Закону України «Про електронну комерцію»). Відповідно до ч. 1 ст.638 ЦК України\~договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Договір та витяг з умов та правил надання банківських послуг у АТ «АКЦЕНТ-БАНК» з використанням електронного підпису є правомірними, вважаються такими, що за правовими наслідками прирівнюється до договору, укладеного у письмовій формі, що узгоджується із правовими висновками Верховного Суду, викладеними у постанові від 23 березня 2020 року у справі № 404/502/18. З наданих матеріалів вбачається, що між сторонами досягнуто згоди щодо всіх істотних умов договору, який оформлений сторонами в електронній формі, з використанням електронного підпису. Отже, суд дійшов висновку, що між сторонами укладений договір ABH0CT155101711468986624 від 26 березня 2024 року, який відповідає вимогам закону та є обов`язковим до виконання. Банк свої зобов`язання за договором виконав в повному обсязі, а саме надав відповідачу можливість розпоряджатись кредитними коштами на умовах, передбачених договором. Однак відповідачка умови кредитного договору виконала частково. Статтею 629 ЦК України\~визначено, що договір є обов`язковим для виконання сторонами. Відповідно до ч. 1\~ст. 509 ЦК України\~зобов`язання це правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Відповідно до статей\~525,\~526 ЦК України\~зобов`язання має виконуватись належним чином відповідно до умов договору, одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. Згідно з ч. 1\~ст. 530 ЦК України, якщо у зобов`язанні встановлено строк його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк. Зобов`язання, строк (термін) виконання якого визначений вказівкою на подію, яка неминуче має настати, підлягає виконанню з настанням цієї події. Згідно з положеннями ч. 1\~ст. 1054 ЦК України\~за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. Відповідно до вимог ч. 1\~ст. 1049 ЦК України\~позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. У разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: зміна умов зобов`язання; сплата неустойки; відшкодування збитків та моральної шкоди (ст. 611 ЦК України). Порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання) (ст. 610 ЦК України). Відповідно до вимог ч. 2 ст. 1050 ЦК України , якщо договором встановлений обов`язок позичальника повернути позику частинами (з розстроченням), то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилася, та сплати процентів, належних йому відповідно до статті 1048 цього Кодексу. Одним із видів порушення зобов`язання є прострочення\~невиконання зобов`язання в обумовлений сторонами строк. Відповідачем не виконано зобов`язань, визначених договором, порушено умови щодо строків погашення кредиту та нарахованих відсотків за його користування. Відповідно до ч.ч. 1, 2, 3 ст. 1056-1 ЦК України\~процентна ставка\~за кредитом\~може бути\~фіксованою або\~змінюваною.\~Тип процентної\~ставки визначається\~кредитним договором.\~Розмір процентів,\~тип процентної\~ставки (фіксована\~або змінювана)\~та порядок\~їх сплати\~за кредитним\~договором визначаються\~в договорі\~залежно від\~кредитного ризику,\~наданого забезпечення,\~попиту і\~пропозицій,\~які склалися\~на кредитному\~ринку,\~строку користування\~кредитом,\~розміру облікової\~ставки та\~інших факторів\~на дату\~укладення договору. Фіксована процентна ставка є незмінною протягом усього строку кредитного договору. Встановлений договором розмір фіксованої процентної ставки не може бути збільшено кредитодавцем в односторонньому порядку. Умова договору щодо права кредитодавця змінювати розмір фіксованої процентної ставки в односторонньому порядку є нікчемною. Визначений позивачем розмір процентної ставки відповідає вимогам ст. 1056-1 ЦК України та Закону України № 3498-ІХ «Про внесення змін до деяких законів України щодо удосконалення державного регулювання ринків фінансових послуг»\~(набрав чинності 24.12.2023), яким внесені зміни до ч. 5\~ст. 8 Закону України «Про споживче кредитування\~(п.п. 6 п. 5\~Розділу І Закону) та доповнено пунктом 17 розділ\~ІV Прикінцеві та перехідні положення Закону України «Про споживче кредитування»\~(п. п. 13 п. 5\~Розділу І Закону). Відповідно до ч. 5\~ст. 8 Закону України «Про споживче кредитування»\~максимальний розмір денної процентної ставки, розрахованої відповідно до частини четвертої цієї статті, не може перевищувати 1 %. При цьому, згідно з п. 17 розділу ІV Прикінцевих та перехідних положень Закону України «Про споживче кредитування»\~тимчасово, протягом 240 днів з дня набрання чинності\~Законом України «Про внесення змін до деяких законів України щодо удосконалення державного регулювання ринків фінансових послуг», установлено, що максимальний розмір денної процентної ставки не може перевищувати: протягом перших 120 днів - 2,5 %; протягом наступних 120 днів - 1,5 %. Встановивши у кредитному договорі денну проценту ставку у розмірі 0,17% на весь строк дії кредитного договору, позивач не порушив вимог ч. 5\~ст. 8 Закону України «Про споживче кредитування». Розрахунок заборгованості, наданий стороною позивача, на думку суду, відповідає умовам кредитного договору. Враховуючи викладене вище, суд дійшов висновку, що між сторонами виникли договірні відносини, які регулюються укладеним між сторонами кредитним договором, та у зв`язку із неналежним виконанням боржником умов зазначеного договору, у позивача як кредитора за спірними зобов`язаннями, виникло право вимоги стягнути з відповідача заборгованість по кредиту, яка виникла станом на 15.04.2025. Суд вважає за необхідне зазначити, що кредитодавець у письмовій формі не повідомив [PERSON] про повне дострокове погашення всієї суми заборгованості за кредитним договором і не пред`явив до неї вимог про дострокове стягення платежів з 15.04.2025 по 25.03.2027. Щодо стягнення з відповідача пені суд зазначає наступне. Статтею 549ЦК України\~передбачено, що неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання. За приписами ст. 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). У разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: зміна умов зобов`язання; сплата неустойки; відшкодування збитків та моральної шкоди (ст.611 ЦК України). Відповідно до ч. 1\~ст. 625 ЦК України\~боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Відповідно до пункту 18 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України у період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування у разі прострочення позичальником виконання грошового зобов`язання за договором, відповідно до якого позичальнику було надано кредит (позику) банком або іншим кредитодавцем (позикодавцем), позичальник звільняється від відповідальності, визначеної\~статтею 625 цього Кодексу, а також від обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за таке прострочення. Неустойка (штраф, пеня) та інші платежі, сплата яких передбачена відповідними договорами, нараховані включно з 24 лютого 2022 року за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) за такими договорами, підлягають списанню кредитодавцем (позикодавцем). Указом Президента України № 64/2022 від 24 лютого 2022 року «Про введення воєнного стану в Україні»\~у зв`язку з військовою агресією РФ проти України введено воєнний стан з 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року, який неодноразово продовжено і триває станом на час розгляду справи. Також, Верховний Суд у своїй постанові від 31 січня 2024 року №183/7850/22 (61-14740св23) зазначив що п. 18 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України свідчить, що законодавець передбачив особливості у регулюванні наслідків прострочення виконання (невиконання, часткового виконання) певних грошових зобов`язань: в періоді існування особливих правових наслідків, таким є період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування; в договорах на які поширюються специфічні правові наслідки. Такими є договір позики, кредитний договір, і в тому числі договір про споживчий кредит; у встановленні спеціальних правових наслідків прострочення виконання (невиконання, часткового виконання). Такі наслідки полягають в тому, що позичальник звільняється від відповідальності, визначеної ч. 2\~ст. 625 ЦК, а також від обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за таке прострочення. За встановлених обставин стягнення пені у розмірі 4513,30 грн за кредитним договором від 26.03.2024 у період дії воєнного стану не відповідає вимогам Закону, а тому позовні вимоги в цій частині задоволенню не підлягають. Норма ЦК України превалює над однопредметною нормою іншого нормативно-правового акта, який має юридичну силу Закону України. Спеціальні норми закону можуть містити уточнювальні положення, проте не можуть прямо суперечити положенням ЦК України. З урахуванням встановленого, позовні вимоги АТ «АКЦЕНТ-БАНК» задовольняються частково у загальному розмірі 47999,43 грн, що складає 91,41 % від заявленого позову. Позивачем понесені та документально підтверджені судові витрати (2422,40 грн), які відповідно до ч. 1 ст.\~141\~ЦПК України підлягають стягненню з відповідача на користь позивача пропорційно до задоволених позовних вимог у розмірі 2214,32 грн. На підставі викладеного,

Outcome: partial