Jurisdiction: civil
Date: 2025-07-20 00:00:00

07.05.2025 до Балаклійського районного суду Харківської області надійшла позовна заява АТ КБ «ГЛОБУС» до відповідача [PERSON] , відповідно до якої просить: стягнути з відповідача на користь позивача заборгованість за Договором на відкриття поточного рахунку та обслуговування платіжної картки від 13.02.2020 в розмірі 22765,30 гривень, в тому числі: - 9630,57 гривень прострочена заборгованість по кредиту; - 13134,73 гривень прострочена заборгованість по процентам. Також представник позивача просить стягнути з [PERSON] на користь позивача судові витрати у справі, а саме: 3028 гривень судового збору та витрати на оплату послуг з професійної правничої допомоги у сумі 6000 гривень. В обґрунтування позовних вимог, посилається на те, що 13.02.2020 між АТ «КБ «Глобус» та відповідачем укладено договір на відкриття поточного рахунку та обслуговування платіжної картки, шляхом подачі заяви-анкети на приєднання до вказаного договору у відповідності до умов якого остання отримала ліміт овердрафту в розмірі 10000 гривень, на строк 12 місяців з 13.02.2020 по 13.02.2021, фіксована процентна ставка у разі непогашення кредитної заборгованості у пільговий період кредитування (річних) 46,80 %. У порушення умов кредитного договору про належне, повне і своєчасне виконання зобов`язань, відповідач зобов`язання за кредитним договором належним чином не виконує. Станом на 01.01.2025 має заборгованість за кредитом у розмірі 22756,30 гривень, в тому числі: - 9630,57 гривень прострочена заборгованість по кредиту; - 13134,73 гривень прострочена заборгованість по процентам. Позивач зазначає, що на даний час відповідач продовжує ухилятись від виконання своїх зобов`язань і не погашає заборгованість за Договором, що є порушенням законних прав ті інтересів АТ КБ «ГЛОБУС», у зв`язку з чим останній вимушений звернутись до суду з даним позовом. Ухвалою Балаклійського районного суду Харківської області від 30.05.2025 прийнято до розгляду та відкрито провадження за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін. Представник позивача у судове засідання не з`явився, про час, день та місце слухання справи повідомлявся у встановленому законом порядку. Електронним шляхом до суду подано письмову заяву представника позивача про розгляд справи за відсутності представника позивача, позовні вимоги підтримує в повному обсязі та просить задовольнити, не заперечує проти винесення заочного рішення. Відповідач у судове засідання повторно не з`явилася, про дату, час і місце судових засідань повідомлялася у встановленому законом порядку, на підтвердження чого в матеріалах справи наявні оголошення про виклик особи та поштова кореспонденція, яка була повернута оператором поштового зв`язку. Заяв про відкладення судового засідання, чи розгляд справи у її відсутність до суду не надходило. Відзиву на позовну заяву не подано. За загальним правилом частини першої статті 223\~ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. При цьому відповідно до частини четвертої названої статті Кодексу у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення). З огляду на це та враховуючи одночасне існування умов, перелічених у частині першій статті 280 ЦПК України, визнавши достатніми наявні в справі матеріали для встановлення прав і взаємовідносин сторін, суд за згодою представника позивача, вважає за можливе розглянути справу за відсутності належно повідомленого про судове засідання відповідача з дотриманням встановлених законом вимог і постановити заочне рішення. Відповідно до вимог ч. 2 ст.\~247\~ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Відповідно до ч. 1 ст. 12, ч. 1 ст. 13 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. При цьому, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Згідно ч. 2 ст. 77 ЦПК України предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Частиною 1 ст. 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд, дослідивши докази, наявні в матеріалах справи та оцінивши їх у сукупності, встановив наступні факти та відповідні їм правовідносини. 13.02.2020 між АТ «КБ «Глобус» та відповідачем укладено договір на відкриття поточного рахунку та обслуговування платіжної картки, шляхом подачі заяви-анкети на приєднання до вказаного договору у відповідності до умов якого остання отримала ліміт овердрафту в розмірі 10000 гривень, на строк 12 місяців з 13.02.2020 по 13.02.2021, фіксована процентна ставка у разі непогашення кредитної заборгованості у пільговий період кредитування (річних) 46,80 % (а.с. 5-9). Відповідно до детального розрахунку заборгованості, станом на 01.01.2025 відповідач має заборгованість за кредитом у розмірі 22756,30 гривень, в тому числі: - 9630,57 гривень прострочена заборгованість по кредиту; - 13134,73 гривень прострочена заборгованість по процентам. Відповідно до п.1.1.20. Договору овердрафт- кредит, який надається Банком клієнту в разі перевищення суми операції Держателем ПК залишку коштів на рахунку та в інших випадках, визначених цим Договором (дозволений та недозволений овердрафт). Пунктом 1.1.29 Договору визначено термін пільговий період кредитування, протягом якого встановлюється окрема знижена процентна ставка за користування лімітом дозволеного овердрафту, розмір якої встановлюється відповідно до діючих тарифів банку. Порядок дії пільгового періоду визначено п. 4.2 Договору. Відповідно до п.4.2.1. Договору проценти за користування овердрафтом нараховуються за фактичний строк користування кредитними коштами, виходячи із щоденного підсумкового залишку заборгованості на рахунку в розмірі процентної ставки, зазначеної в Тарифах. Оскільки відповідачем не здійснено своєчасне погашення (повернення) грошових коштів за овердрафтом після завершення пільгового періоду та не сплачено проценти за користування дозволеним овердрафтом, позивачем нараховані проценти у розмірі 46,80 % річних, (відповідно 3,9 % на місяць) на суму існуючої заборгованості за овердрафтом. Пунктом 4.3.1 та 4.3.2, 4.7.2 Договору, Клієнт зобов`язується сплачувати щомісячний мінімальний платіж (якщо такий визначений Тарифами) та проценти зі користування Дозволеним овердрафтом в строк до 10 (десятого) числа місяця, наступного зі місяцем їх нарахування або в день розірвання договору. П. 4.4.2 Договору визначено, що у випадку невиконання або неповного виконання Клієнтом умов Договору банк має право припинити кредитування клієнта та вимагати дострокового повного повернення заборгованості за дозволеним овердрафтом. П. 4.7.3 Договору вказано, що Клієнт зобов`язаний повернути заборгованість за Дозволеним овердрафтом в межах строку дії Ліміту дозволеного овердрафту, зазначеного в п. 4.1.9 Договору (за виключенням випадків, коли Банком прийняте рішення продовжити дію Дозволеного овердрафту на новий строк), а заборгованість за Недозволеним овердрафтом в день її виникнення. 24.01.2024 [PERSON] було надіслано лист щодо виникнення (станом на 31.12.2023) простроченої заборгованості у розмірі 18264,53 гривень за договором та рекомендації в її погашенні, що підтверджується листом № 1-347 від 24.01.2024 та списком поштових рекомендованих відправлень. У випадку невиконання Клієнтом Вимоги про дострокове виконання зобов`язань за Договором Банк має право стягнути у встановленому чинним законодавством України порядку всю заборгованість за Договором. Наявність заборгованості за кредитним договором зумовила звернення АТ «КБ «Глобус» до суду за захистом своїх прав. Відповідно до статей 626, 628\~ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Частиною першою статті 638 ЦК України встановлено, що істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. За змістом статті 634\~цього Кодексу договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору. Згідно ст.\~526\~ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Згідно ч. 1 ст.\~530\~ЦК України якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Зобов`язання, строк (термін) виконання якого визначений вказівкою на подію, яка неминуче має настати, підлягає виконанню з настанням цієї події. Згідно ст.\~1049\~ЦК України позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Якщо договором не встановлений строк повернення позики або цей строк визначений моментом пред`явлення вимоги, позика має бути повернена позичальником протягом тридцяти днів від дня пред`явлення позикодавцем вимоги про це, якщо інше не встановлено договором. Відповідно до ст.\~1054\~ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. З урахуванням вищезазначеного, суд дійшов висновку про те, що шляхом підписання Заяви-Анкети між банком та відповідачем 13.02.2020 укладено кредитний договір, позивач умови кредитного договору виконав належним чином, надавши відповідачеві грошові кошти в розмірі 10000 гривень. Однак, відповідач належним чином свої зобов`язання не виконувала, у визначені договором строки погашення заборгованості за кредитним договором не здійснила, внаслідок чого у відповідача перед позивачем станом на 01.01.2025 утворилась заборгованість в розмірі 22756,30 гривень, в тому числі: - 9630,57 гривень прострочена заборгованість по кредиту; - 13134,73 гривень прострочена заборгованість по процентам. Відповідач, у свою чергу, наданий позивачем розрахунок заборгованості не спростувала, контррозрахунку не подала. Враховуючи, що відповідач взяті на себе зобов`язання за кредитним договором належним чином не виконує, суд дійшов висновку про те, що позовні вимоги про стягнення із [PERSON] на користь АТ «КБ «Глобус» заборгованості за кредитним договором є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню. Приймаючи до уваги викладене, позовні вимоги підлягають задоволенню у повному обсязі. Згідно з ч. 1 ст.\~141\~ЦПК України з відповідача підлягає стягненню на користь позивача судовий збір у розмірі 3028 грн. Крім того, у пред`явленому позові позивач просить стягнути з відповідача на користь АТ «КБ «Глобус» витрати, понесені ним на професійну правничу допомогу в сумі 6 000,00 гривень. Згідно з положеннями ч. 1, п. 1, 2 ч. 3 ст. 133 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать, зокрема, витрати на професійну правничу допомогу; витрати, пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи. Відповідно до ч. ч. 1-4 статті 137 ЦПК України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи. За правилами п. 1 ч. 2 ст. 141 ЦПК України інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи у разі задоволення позову покладаються на відповідача. Відповідно до ч. 8 ст. 141 ЦПК України розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву. У пред`явленому позові позивач просив усі судові витрати покласти на відповідача. Так, судом встановлено, що позивачем АТ «КБ «Глобус» в особі Заступника Голови Правління Діденко В.В. 01 лютого 2024 року укладено договір про надання професійної правничої (правової) допомоги №010224 з адвокатом Прохоренком В.П. Відповідно до Акту № ВКП/804 прийому-передачі послуг від 26.03.2025 за Договором №010224 про надання професійної правничої (правової) допомоги від 01.02.204, адвокат Прохоренко В.П. надав клієнтові АТ «КБ «Глобус» послуги, пов`язані з представництвом інтересів Клієнта у суді за позовом Клієнта до [PERSON] про стягнення заборгованості за Договором на відкриття поточного рахунку та обслуговування платіжної картки в АТ КБ «Глобус». В акті зазначено детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом Прохоренком А.В. Згідно з Платіжною інструкцією кредитового переказу коштів №25520 від 31.03.2025, АТ «КБ «Глобус» сплатив на користь [PERSON] в рахунок професійної правової допомоги за Договором №010224 від 01.02.2024 та Акту № ВКП/804 від 26.03.2025 суму в розмірі 6000 гривень. У постанові Великої Палати Верховного Суду від 12.05.2020 (справа № 904/4507/18) вказано, що розмір гонорару визначається за погодженням адвоката з клієнтом. Адвокат має право у розумних межах визначати розмір гонорару, виходячи із власних міркувань. При встановленні розміру гонорару можуть враховуватися складність справи, кваліфікація, досвід і завантаженість адвоката та інші обставини. Не є обов`язковими для суду зобов`язання, які склалися між адвокатом та клієнтом, зокрема у випадку укладення ними договору, що передбачає сплату адвокату «гонорару успіху», у контексті вирішення питання про розподіл судових витрат. Вирішуючи останнє, суд повинен оцінювати витрати, що мають бути компенсовані за рахунок іншої сторони, ураховуючи як те, чи були вони фактично понесені, так і оцінювати їх необхідність. Частинами 5-6 статті 137 ЦПК України визначено, що у разі недотримання вимог частини четвертої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами. Обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами. Відповідно до ч. 4-6 ст. 137 ЦПК України відповідач не заявляв клопотання про зменшення розміру витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами, з підстав неспівмірності витрат та не виконав обов`язку доведення неспівмірності витрат. У застосуванні критерію співмірності витрат на оплату послуг адвоката суд користується досить широким розсудом, який, тим не менш, повинен ґрунтуватися на критеріях, визначених у частинах 4-5 статті 137 ЦПК України. Ці критерії суд застосовує за наявності наданих стороною, - яка вказує на неспівмірність витрат, - доказів та обґрунтування невідповідності заявлених витрат цим критеріям. Таких доказів або обґрунтувань, у тому числі розрахунків, які свідчили б про неправильність розрахунку витрат або про неналежність послуг адвоката до справи, відповідачем не надано. Відсутність клопотання про зменшення розміру витрат на професійну правничу допомогу, що підлягають розподілу, від іншої сторони виключає можливість суду самостійно (без указаного клопотання) зменшувати розмір витрат на професійну правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами. Таку позицію викладено в постановах Верховного Суду від 29.03.2018 у справі № 907/357/16, від 18.12.2018 у справі №910/4881/18, від 08.04.2019 у справі № 922/619/18. Клопотання про зменшення суми судових витрат на професійну правову допомогу від відповідача до суду не надходило. Таким чином, судом встановлено, що позивачем надано до суду належні докази на підтвердження понесених ним витрат на професійну правову допомогу, у зв`язку із чим, суд дійшов висновку про обґрунтованість та доведеність витрат на правничу допомогу по даній справі в розмірі 6000,00 гривень, які підлягають стягненню з відповідача. На підставі викладеного,

Outcome: approved