Jurisdiction: civil
Date: 2025-07-16 00:00:00

Короткий виклад позовних вимог. Представник позивача [PERSON] адвокат Довгаль Петро Степанович, який діє на підставі договору про надання правничої допомоги від 01.05.2025, звернувся до суду з позовом до Віньковецької селищної ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, мотивуючи свої вимоги таким. [INFO] померла мати позивачки, [PERSON] , про що 11 січня 2022 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Хмельницькому районі Хмельницької області Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства Юстиції (м. Хмельницький) вчинено відповідний актовий запис за № 18 та на посвідчення цього органом державної реєстрації видано свідоцтво про смерть серії [NUMBER] . На день смерті спадкодавиця була зареєстрована та проживала за адресою: [ADDRESS] . На момент смерті [PERSON] відкрилась спадщина за законом на належне спадкодавцю спадкове майно: житловий будинок з надвірними будівлями, земельна ділянка, площею 0,2500 га, кадастровий номер 6820683000:01:003:0144, з цільовим призначенням для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), що розташовані по [ADDRESS] , та земельна ділянка, площею 0,0800 га, кадастровий номер 6820683000:01:003:0145, з цільовим призначенням для ведення особистого селянського господарства, що розташована в с. Женишківці Хмельницького (колишнього Віньковецького) району Віньковецької ТГ Хмельницької області. Бажаючи оформити спадщину після смерті своєї матері, позивач 14.04.2025 звернулася до нотаріальної контори щодо оформлення спадкової справи та видачі свідоцтва про право на спадщину. Проте, приватним нотаріусом Хмельницького районного нотаріального округу Хмельницької області Янцаловської В.О. листом від 15.04.2025 №224/01-16 їй було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом у зв`язку із пропуском шестимісячного терміну на звернення до нотаріальної контори для подачі заяви про прийняття спадщини. Представник позивача зазначає, що вказаний строк для прийняття спадщини позивач пропустила з поважних причин, а саме через важку тривалу хворобу. Просить суд визначити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті її матері [PERSON] , строком на три місяці. Рух справи в суді та позиція сторін у справі. Ухвалою суду від 13.05.2025 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі, розгляд якої постановлено здійснювати за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання. Ухвалою суду від 04.06.2025 за клопотанням представника позивача витребувано в приватного нотаріуса Хмельницького районного нотаріального округу Хмельницької області Янцаловської В.А. копію спадкової справи заведеної після смерті [PERSON] та інформаційну довідку про наявність (відсутність) посвідченого заповіту, спадкового договору складеного чи відповідно укладеного [PERSON] , яка померла [INFO] . Витребувані документи надійшли до суду 20.06.2025. Ухвалою суду від 24.06.2025 за клопотанням представника позивача закрито підготовче провадження в справі та призначено справу до розгляду по суті, призначено судове засідання. Представник позивача в судове засідання 17.07.2025 не з`явився, подав до суду письмову заяву про розгляд справи за відсутності сторони позивача, позовні вимоги підтримує, просить задовольнити, судові витрати в справі залишити за позивачем. Відповідач в судові засідання не з`явився, про розгляд справи повідомлений належним чином, 28.05.2025 подав через канцелярію суду заяву про розгляд справи без участі представника Віньковецької селищної ради. Позовні вимоги визнав в повному обсязі, проти їх задоволення не заперечує. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, з врахуванням поданих сторонами клопотання про розгляду справи у їх відсутності, розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши письмові докази наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються відповідно до норм права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, суд встановив такі обставини та дійшов таких висновків. Фактичні обставини, встановлені судом, з посиланням на докази, на підставі яких встановлені відповідні обставини. Судом встановлено, що [PERSON] , [INFO] , померла [INFO] , що підтверджується Свідоцтвом про смерть від 11.01.2022 серії [NUMBER] (а.с.7). Згідно з копією Свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 29.05.2009 року [PERSON] помер [INFO] у віці 73 років (а.с.9). Відповідно до копії Свідоцтва про народження серії [NUMBER] [PERSON] народилася [INFO] , про що зроблено актовий запис № 38 від 28 червня 1964 року. Її батьками вказано [PERSON] та [PERSON] (а.с. 10). Відповідно до копії Свідоцтва про шлюб серії [NUMBER] 02 травня 1987 року [PERSON] уклала шлюб із [PERSON] , актовий запис № 2 від 02.05.1987, та змінила прізвище на « [PERSON] » (а.с.11). Згідно із довідкою Женишковецького старостинського округу Віньковецької селищної ради № 136 від 10.04.2024 [PERSON] , була зареєстрована та проживала до дня смерті одна за адресою: [ADDRESS] (а.с.12). Згідно із Свідоцтвом про право власності на нерухоме майно від 19.05.2003, виданого сільським головою Женишковецької сільської ради, [PERSON] на праві приватної форми власності належить домоволодіння за адресою: [ADDRESS] (а.с.13), що також підтверджується Витягом про реєстрацію права власності на нерухоме майно № 576458 від 19.05.2003 (а.с.14) та довідкою КП «Бюро технічної інвентаризації» № 2-1276 від 15.04.2025 (а.с.15). Відповідно до довідки Комунального підприємства «БТІ» Віньковецької селищної ради Хмельницької області про технічний опис об`єкта нерухомого майна за адресою: [ADDRESS] загальні площі будівель складають: житловий будинок загальна площа 47,3 м.кв., житлова площа 15,1 м.кв.; літня кухня-хлів загальна площа 81,0 кв.м. Самовільних забудов немає. Рік побудови до 1991. Інвентаризаційна вартість станом на 15.04.2025 складає 23862,00 грн (а.с.16). Згідно з копією технічного паспорта житлового будинку садибного типу за адресою [ADDRESS] , загальна площа будинку садибного типу становить площа 47,3 м.кв., житлова площа 15,1 м.кв.; літня кухня-хлів загальна площа 81,0 кв.м. (а.с. 17-29). Відповідно до Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності № 253200004 від 19.04.2021 та Витягу з Державного земельного кадастру про земельну ділянку № НВ-6812871452020 від 01.12.2020 [PERSON] належить земельна ділянка з кадастровим номером 6820683000:01:003:0144 площею 0,25 га (а.с.22-25). Відповідно до Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності № 253198856 від 19.04.2021 та Витягу з Державного земельного кадастру про земельну ділянку № НВ-6812871422020 від 01.12.2020 [PERSON] належить земельна ділянка з кадастровим номером 6820683000:01:003:0145 площею 0,0800 га (а.с.26-29). Таким чином, позивач [PERSON] , є спадкоємцем за законом першої черги після померлої [PERSON] відповідно до ч.1 ст.1261 ЦК України, однак пропустила шестимісячний строк, встановлений ч. 1 ст.1270\~ЦК України для подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері. Як вбачається з матеріалів справи, у відповідь на звернення позивач отримала від приватного нотаріуса Хмельницького районного нотаріального округу Янцаловської В.О. лист від 15.04.2024 № 224/01-16 про неможливість відкриття спадкової справи та видачі свідоцтва про право на спадщину у зв`язку із пропущенням строків подачі заяви для прийняття спадщини (а.с.6). Відповідно до інформаційної довідки зі Спадкового реєстру № 81553347 від 17.06.2025 виданої приватним нотаріусом Хмельницького районного нотаріального округу Янцаловською В.О. спадкова справа після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , не заводилась (а.с.61). Як вбачається з дослідженої судом інформаційної довідки зі Спадкового реєстру №81553548 від 17.06.2025 виданої приватним нотаріусом Хмельницького районного нотаріального округу Янцаловською В.О. відсутні будь-які зареєстровані заповіти/спадкові договори складені [PERSON] , яка померла [INFO] (а.с.62-68). Як вбачається з позовної заяви, позивач вважає, що шестимісячний строк для звернення із заявою про прийняття спадщини пропустила у зв`язку з обставинами, які є об`єктивними та істотними, не залежали від її волі та спричинили неможливість своєчасно оформити свої спадкові права. А саме, 12 жовтня 2021 року вона перенесла внутрішньо-мозковий крововилив у півкулі головного мозку, перебувала на тривалому стаціонарному лікуванні, визнана інвалідом І групи і не мала можливості подати у визначеній законодавством термін заяву про прийняття спадщини, що підтверджується відповідними медичними довідками, належним чином дослідженими та встановленими судом. На підтвердження своїх слів до матеріалів справи долучено довідку до акта огляду медико-соціальною експертною комісією серії 12 ААГ № 923204, згідно якої [PERSON] має І групу інвалідності, пенсійне посвідчення № [NUMBER] , де зазначено вид пенсії по інвалідності (а.с.3), виписка з медичної карти стаціонарного хворого № ІХ-211012/10531 (а.с.30-31А), виписку з історії хвороби № 11081 (а.с.32-32а), виписку з історії хвороби № 917 (а.с.33-34а). Даними документами підтверджено, що позивачка з 12.10.2021 по 05.11.2021 поступила на стаціонарне лікування в Деражнянську ЦРЛ із діагнозом: внутрішньомозковий внутрішньошлуночковий крововилив ГПМК за геморагічним типам в басейні правої СМА з формуванням інсульт гематоми правої півкулі мозку з проривом крові в шлуночки мозку. Вторинний церебральний вазоспазм. ГПМК за ішемічним типом в басейні правої СМА. Надалі проходила довготривале та важке лікування, внаслідок тривалої хвороби отримала першу групу інвалідності. Таким чином, предметом позову у цій справі є вимога про надання додаткового строку для прийняття спадщини у зв`язку з тим, що, як стверджує позивач, вона часто перебував на стаціонарному лікуванні через важку тривалу хворобу, отримала І групу інвалідності, що на думку позивача є поважною причиною пропуску такого строку. Застосоване судом\~законодавство. Мотивована оцінка наведених сторонами аргументів щодо наявності чи відсутності підстав для задоволення позову. Відповідно до ч. 1 ст. 2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Згідно з п. 6 ст.3\~ЦК України загальними засадами цивільного законодавства є, зокрема, справедливість, добросовісність та розумність. Відповідно до чинного законодавства України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом (статті 1216, 1217 ЦК України). Згідно ч. 1 ст. 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Відповідно до ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Згідно із частиною першою статті 1268\~ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Відповідно до статті 1269\~ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Подання заяви про прийняття спадщини є дією, що її повинен вчинити спадкоємець, який бажає прийняти спадщину у разі, коли він не проживав на час відкриття спадщини постійно зі спадкодавцем. У частині першій статті 1270\~ЦК України зазначено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до частини першої статті 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (частина третя статті 1272 ЦК України). За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої статті 1272\~ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. Поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Отже, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду із позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. За конкретних фактичних обставин кожної справи пропуск строку для прийняття спадщини суд має оцінювати з урахуванням тривалості такого пропуску та загальних засад цивільного законодавства, як-от розумність, добросовісність та справедливість. При цьому ознакою поважних причин такого пропуску є те, що вони унеможливлюють своєчасне звернення із заявою про прийняття спадщини. Верховний суд у складі постійної колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду у своїй постанові від 26.06.2019 у справі № 565/1145/17 визначив наступне. Якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Наразі такий підхід є усталеним і незмінним у практиці Верховного Суду (див. постанови від 25 березня 2020 року у справі № 296/12396/18, від 17 грудня 2021 року у справі № 315/386/19, від 29 січня 2024 року у справі № 552/4825/22, від 07 лютого 2024 року у справі № 474/454/18, від 21 лютого 2024 року у справі № 760/4267/21, від 08 червня 2023 року у справі № 585/2163/22 та інші). Суд погоджується із наведеними вище правовими висновками, які не втратили своєї актуальності і застосовуються до правовідносин у даній справі. Відповідно до ч. 6 ст.\~13\~закону України\~«Про судоустрій\~і статус\~суддів» та ч. 4 ст.263\~ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. У даній справі судом встановлено, що позивач [PERSON] є донькою померлої та спадкоємцем першої черги, бажала прийняти спадщину, але на час закінчення шестимісячного строку для прийняття спадщини перебував на стаціонарному лікуванні, тобто з поважних причин, що пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами, не змогла скористатися своїм правом на прийняття спадщини. Отже, позивач пропустив шестимісячний строк, встановлений ч. 1 ст. 1270 ЦК України, для подання заяви про прийняття спадщини, що залишилась після смерті [PERSON] через обставини, що об`єктивно ускладнювали вчинення нею дій, спрямованих на прийняття спадщини, зокрема, тривалу важку хворобу, через що потребувала постійного стаціонарного лікування та подальшу реабілітацію, що є поважними обставинами пропуску вказаного строку та подальшого звернення до суду із позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Рішенням Європейського Суду з прав людини по справі «Іліан проти Туреччини» встановлено, що правило встановлення обмежень до суду у зв`язку з пропуском строку звернення до суду, повинно застосовуватися з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру; перевіряючи його виконання, слід звертати увагу на обставини справи. Важливим під час вирішення питання про надання особі додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини також є факт прийняття спадщини іншими спадкоємцями за законом, оскільки в такому разі може відбутися втручання у право власності інших осіб, порушення принципу правової визначеності стосовно особи, яка добросовісно реалізувала власні цивільні права. Наведене зумовлює потребу в дотриманні принципу «пропорційності» втручання у права спадкоємців, які прийняли спадщину. Принцип пропорційності тісно пов`язаний з принципом правовладдя (верховенства права): принцип правовладдя є фундаментом, на якому базується принцип пропорційності, натомість принцип пропорційності є умовою реалізації принципу правовладдя і водночас його неодмінним наслідком. Судова практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип пропорційності як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності. У спірних правовідносинах дотримання принципу пропорційності безпосередньо залежить від наявності об`єктивних, непереборних та істотних обставин, які є підставою для визначення спадкоємцю додаткового строку на подання заяви про прийняття спадщини. У разі якщо таких обставин суд не встановив, то не можна допускати втручання у права спадкоємців, які прийняли спадщину, навіть з огляду на такий фундаментальний принцип спадкового права, як свобода заповіту, оскільки це порушить принцип правової визначеності стосовно особи, яка добросовісно скористалася власними цивільними правами, та не відповідатиме принципу пропорційності втручання у право власності на спадкове майно. Суд бере до уваги наведене вище, а також те, що інші спадкоємці до нотаріуса не зверталися, заяви про прийняття спадщини, окрім позивача, іншими особами подані не були, а відповідач Віньковецька селищна рада, позов визнала у повному обсязі та проти задоволення позовних вимог не заперечувала. На підставі викладеного, враховуючи обставини, що об`єктивно ускладнювали вчинення [PERSON] дій, спрямованих на прийняття спадщини, тривалу хворобу, підтверджену медичними документами за період відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття, відсутність інших спадкоємців, суд вважає за можливе визнати причини пропуску позивачем строку для прийняття спадщини поважними. Отже,\~з`ясувавши\~обставини,\~на які\~сторона позивача\~посилається як\~на підставу\~своїх вимог,\~всебічно,\~повно,\~об`єктивно\~та безпосередньо\~дослідивши наявні\~у справі\~докази,\~надавши оцінку\~кожному доказу\~окремо та\~зібраним у\~справі доказам\~у цілому,\~суд дійшов\~висновку,\~що позов\~підлягає задоволенню\~повністю шляхом визначення позивачу, відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК, достатнього строку для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті [PERSON] тривалістю три місяці з моменту набрання рішенням суду законної сили. Вирішення питання щодо судових витрат. На підставі ч. 1 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Беручи до уваги принцип диспозитивності, з врахуванням того, що представник позивача у поданій заяві від 17.07.2025 просив судові витрати, які складаються з суми сплаченого судового збору за подання даного позову до суду, залишити за стороною позивача, суд вважає за можливе судові витрати у вигляді судового збору залишити за позивачем. На підставі викладеного вище, враховуючи ст. 1216, 1217, 1220, 1222, 1258, 1261, 1268, 1269, 1270,1272 Цивільного кодексу України,

Outcome: approved