Jurisdiction: civil
Date: 2025-07-21 00:00:00

З Південного районного суду міста Кам`янського до Дніпровського районного суду міста Кам`янського надійшла цивільна справа № 207/1424/25 за позовом Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпровські електромережі» до [PERSON] про стягнення вартості необлікованої електричної енергії внаслідок порушення споживачем Правил роздрібного ринку електричної енергії за підсудністю. Відповідно до позовної заяви, представник позивача адвокат Блоха О.В. просить суд стягнути з [PERSON] вартість необлікованої електричної енергії, що виникла внаслідок порушення споживачем ПРРЕЕ в сумі 31325,49 грн, судовий збір у розмірі 3028,00 грн та витрати на правову допомогу. Стислий виклад позовних вимог. В обґрунтування своїх позовних вимог представник позивача послався на те, що відповідач є споживачем послуг позивача з постачання електричної енергії, які надаються за адресою [ADDRESS] за особовим рахунком № [NUMBER] . Під час проведення 05 березня 2024 року перевірки на дотримання споживачем ППРРЕЕ, в присутності відповідача було виявлено порушення у вигляді розкрадання електричної енергії шляхом самовільного підключення електроустановок, електропроводки або струмоприймачів до електричної мережі. Про виявлене порушення складено відповідний акт про порушення №ДН 007787, який розглядався на засіданні комісії, на якому був присутній, протокол, розрахунок та рахунок отримав, зауважень в протоколі не зазначив. За наслідками розгляду такого акту встановлено, що відповідачем завдано позивачу збитків на суму 52591,49 гривень. Відповідач частково здійснив оплату на загальну суму 21266 грн. Залишок по акту про порушення ПРРЕЕ №Дн 007787 становить 31325, 49 грн. На підставі викладеного позивач просить суд стягнути з [PERSON] на користь АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» вартість необлікованої електричної енергії внаслідок порушення споживачем ПРРЕЕ у розмірі 31325,49 гривень, судовий збір у розмірі 3028,00 гривень та витрати на правову допомогу. Процесуальні дії у справі. Ухвалою суду від 23 травня 2025 року відкрито провадження у цивільній справі за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін та призначено судове засідання на 24 червня 2025 року. 24 червня 2025 року справу знято з розгляду, у зв`язку з перебуванням судді на листку непрацездатності та призначено розгляд на 22 липня 2025 року. Позиція учасників с прави. У судове засідання представник Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпровські електромережі» не з`явилася, на адресу суду скерував заяву, в якій зазначила, про просить суд провести розгляд справи без представника позивача за наявними документами в матеріалах справи. Суд вважає за можливе слухати справу за відсутністю представника позивача згідно вимог ч.3 ст. 211 ЦПК України. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, відповідно до вимог ст. 128 ЦПК України, що підтверджується рекомендованими повідомленнями про вручення поштового відправлення, яке повернулося на адресу суду з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою» (а.с. 46, 53). Про проведення судового засідання відповідач також повідомлявся та викликався до суду через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України. Про причини своєї неявки суд не повідомив, клопотань про відкладення розгляду справи або про розгляд справи без його участі не заявив, відзив проти позову не надав. Учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин (ч. 3 ст. 131 ЦПК України). Відповідно до ч. 2 ст. 191 ЦПК України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи. Відповідач не використав наданого законом права на безпосередню участь у судовому засіданні, та не з`явився у судове засідання без повідомлення причин, заяв про відкладення судового засідання, чи розгляд справи за його відсутності до суду не надходило. Відповідачем не надано суду жодного доказу, який би мав істотне значення для вирішення справи по суті, чи спростування доводів позивача. Враховуючи достатність доказів та те, що відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин, відповідач не подав, суд дійшов до переконання, що є всі правові підстави проводити розгляд справи без відповідача Суд, з`ясувавши обставини, на які позивач посилається як на підставу своїх вимог, всебічно, повно, об`єктивно та безпосередньо дослідивши наявні у справі докази, надавши оцінку кожному доказу окремо та зібраним у справі доказам в цілому, доходить наступних висновків. Фактичні обставини справи, встановлені судом. Судом встановлені наступні фактичні обставини та відповідні їм правовідносини. Відповідач [PERSON] зареєстрований та фактично проживає за адресою [ADDRESS] , а відтак є споживачем послуг позивача з постачання електричної енергії, які (послуги) надаються за адресою вищевказаного нерухомого майна, що підтверджується витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності, свідоцтвом про право спадщини за законом, довідкою відділу формування та ведення реєстру територіальної громади Кам`янської міської ради. 05 березня 2024 року представниками позивача проведено перевірку стану електричних приладів обліку та електроустановок у відповідача за адресою [ADDRESS] , за наслідками чого виявлено порушення, саме: самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі оператора системи з порушенням схеми обліку. Самовільне підключення виконано дротом від ПЛ-0,4кВ до ділянки Синовий 10 на другий поверх будівлі, шляхом накиду на ПЛ- 0, 4кВ відкритим способом яке можливо виявити при контрольному огляд. Для виявлення місця підключення були використані спеціальнітпехнічні засоби ПС 23N9271021 Безобліковий струм навантаження - 10,0А. При включенні навантаження імпульси відсутні, лічильний механізм розрахункового лічильника не враховує електричну енергію, покази лічильника не змінюються, спожита електрична енергія не враховується. Дані обставини підтверджуються копією акту про порушення №Дн 007787 від 05 березня 2024 року, який підписаний відповідачем (а.с. 5). Також 05.03.2024 представниками АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» були складені Акт виміру зразку проводу та Акт технічної перевірки № 267323 (а.с. 7). 15 березня 2024 року відбулось засідання комісії з розгляду вищевказаного акту про порушення № Дн 007787 від 05 березня 2024 року, на якому відповідач [PERSON] був присутнім. За наслідками такого засідання встановлено, що відповідач порушив Правила роздрібного ринку електроенергії у вигляді самовільного підключення з порушенням схеми обліку, а також розраховано розмір збитків за гл. 8 п.8.4.2 Правил роздрібного ринку електроенергії за формулою 6 за період з 05 вересня 2023 року по 05 березня 2024 року в загальному розмірі 52591,49 гривень. Дані обставини підтверджуються копією протоколу засідання комісії з розгляду акту про порушення, підписаного відповідачем (а.с. 16) та копією розрахунку (а.с. 17). Згідно з розрахунком заборгованості відповідач [PERSON] частково здійснив оплату за період з 21.03.2024 по 10.05.2024 на загальну суму 21266,00 грн, залишок несплаченої суми становить 31325,49 грн (а.с. 21). Правовідносини, які виники між сторонами, врегульовані нормами ЦК України, Законом України «Про ринок електричної енергії», Правилами роздрібного ринку електричної енергії, затвердженими постановою НКРЕКП від 14 березня 2018 року №312 (далі ПРРЕЕ). Норми права, які підлягають застосуванню при вирішенні спору та мотиви, з яких виходить суд при ухваленні рішення. Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Згідно з ч. 1 ст.5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. Частиною 1 ст. 12 ЦПК України визначено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. В силу приписів ч. 1, 3 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності. Так, відповідно до ст.ст.15, 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Відповідно до положень ст.11 ЦК України підставами для виникнення цивільних прав та обов`язків є завдання майнової (матеріальної) шкоди іншій особі. Також цивільні права можуть виникати безпосередньо з актів цивільного законодавства, в тому числі з актів органів державної влади. Згідно ст.714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. Положеннями ст.58 ч.3 п.п.3, 6 Закону України «Про ринок електричної енергії» визначено, що споживач зобов`язаний дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів, не здійснювати несанкціонований відбір електричної енергії. Підпунктом 20 п.5.5.5 глави 5.5 Розділу V ПРРЕЕ передбачено, що споживач електричної енергії зобов`язаний не допускати безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача, а також відшкодовувати збитки, завдані оператору системи та/або споживачу (основному споживачу), у разі виявлення безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача. Підпунктом 14 п.5.1.1 глави 5.1 Розділу V ПРРЕЕ передбачено, що оператор системи має право на відшкодування збитків, які виникли через дії чи бездіяльність споживача, основного споживача, електропостачальника, власника мереж, оператора малої системи розподілу, суміжного оператора системи, постачальника послуг комерційного обліку. Підпунктом 10 п.5.2.1 глави 5.2 Розділу V ПРРЕЕ передбачено, що електропостачальник має право на відшкодування збитків, які виникли через дії чи бездіяльність споживача, іншого електропостачальника, власника мереж, оператора малої системи розподілу, оператора системи, постачальника послуг комерційного обліку. Нормою ст.77 ч.ч.1, 2 п.4 Закону України «Про ринок електричної енергії» встановлено, що учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом. Правопорушеннями на ринку електричної енергії є крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку. Пунктами 8.2.5, 8.2.6 глави 8.2 Розділу VIII ПРРЕЕ встановлено, що у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів безоблікового споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи), оформлюється акт про порушення. На підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. Підпунктом 6 п.8.4.2 глави 8.4 Розділу VIII ПРРЕЕ передбачено, що визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії здійснюється оператором системи на підставі акта про порушення у разі виявлення самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі оператора системи з порушенням схеми обліку. Пунктом 8.4.13 глави 8.4 Розділу VIII ПРРЕЕ встановлено, що у разі виявлення у побутового споживача порушень, зазначених у підпунктах 6-8 пункту 8.4.2 цієї глави, величина розрахункового добового обсягу споживання електричної енергії через проводи (кабелі), якими здійснене самовільне підключення (Wдоб.с.п., кВт·год), визначається за формулою 8 цієї глави Wдоб.с.п.=Рс.п.tвик.с.п. При цьому час використання самовільного підключення протягом доби (t вик.с.п.) приймається рівним 8 год. Згідно пп.2 п.8.4.8 глави 8.4 Розділу VIII ПРРЕЕ кількість днів, протягом яких споживання електричної енергії здійснювалося з порушенням вимог цих Правил, визначається виходячи з кількості робочих днів електроустановки споживача (крім випадків фіксації засобами комерційного обліку кількості днів, протягом яких споживання електричної енергії здійснювалося з порушенням вимог цих Правил), якщо споживач здійснив самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі з порушенням схеми обліку, вчинив інші дії, що призвели до споживання необлікованої електричної енергії, виявити які представники оператора системи під час проведення контрольного огляду засобу комерційного обліку мали можливість,\~з дня останнього контрольного огляду засобу комерційного обліку або технічної перевірки (якщо технічну перевірку було проведено після останнього контрольного огляду засобу комерційного обліку) до дня виявлення порушення, але не більше загальної кількості робочих днів у шести календарних місяцях, що передували дню виявлення порушення. Пунктом 1.1.2 глави 1.1 Розділу І ПРРЕЕ визначено, що: 1) контрольний огляд засобу комерційного обліку\~виконання комплексу робіт з метою візуального обстеження цілісності засобу комерційного обліку (корпусу, скла, кріплення тощо), цілісності встановлених згідно з актом про пломбування пломб та наявності відбитків їх тавр, індикаторів, зняття показів засобів комерційного обліку (у разі виконання функцій постачальника послуг комерційного обліку), а також з метою виявлення самовільних підключень без використання спеціальних технічних засобів та/або часткового демонтажу будівельних конструкцій або оздоблювальних матеріалів; 2) технічна перевірка\~виконання комплексу робіт з метою визначення відповідності Кодексу комерційного обліку та відповідним нормативно-технічним документам стану вузла обліку електричної енергії (крім тих його характеристик та властивостей, забезпечення яких покладається на постачальника послуг комерційного обліку) та схеми його підключення, електропроводки та електроустановок від межі балансової належності до точки вимірювання, а також з метою виявлення позаоблікових підключень; 3) самовільне підключення без порушення схеми обліку несанкціоноване (непогоджене) оператором системи підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі за схемою, передбаченою проектними рішеннями та/або договором з оператором системи, після їх відключення оператором системи в установленому законодавством порядку (за умови наявності договору з оператором системи); 4) самовільне підключення з порушенням схеми обліку\~несанкціоноване (непогоджене) оператором системи підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі за схемою, не передбаченою проектними рішеннями та/або договором з оператором системи, та/або без укладення договору з оператором системи. Положеннями ст.22 ЦК України закріплено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитки відшкодовуються в повному обсязі, якщо інше не встановлено законом або договором. Нормою ст.1166 ЦК України встановлено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка ї завдала. Нормою ст.16 ЦК України передбачено, що одним із способів захисту цивільних прав та інтересів є відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди. Оцінюючи дослідженні в ході розгляду справи докази в їх сукупності та взаємозв`язку, суд вважає їх належними, допустимими, достовірними та достатніми для прийняття рішення у справі по суті. Аналізуючи встановлені на підставі таких доказів фактичні обставини правовідносин сторін в контексті викладених вище норм законодавства, суд приходить до наступного висновку на підставі нижчевикладеного. Так, відповідно до змісту наведених вище положень законодавства та усталеної судової практики з вирішення спорів про стягнення заборгованості за надані та не оплачені житлово-комунальні послуги, різновидом яких є послуги з постачання та розподілу електричної енергії (ст.5 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» №2189-VIII від 09 листопада 2017 року), підставою для виникнення у споживача житлово-комунальних послуг обов`язку зі сплати їх вартості є в першу чергу наявність між таким споживачем та постачальником послуг або іншим уповноваженим учасником цих правовідносин договору про надання відповідних послуг. Разом з тим, споживачі зобов`язані своєчасно і в повному обсязі оплатити житлово-комунальні послуги, якщо вони фактично користувалися ними. Факт відсутності договору про надання житлово-комунальних послуг сам по собі не може бути підставою для звільнення споживачів від оплати послуг у повному обсязі. Останній висновок прямо закріплено і в нормі ст.9 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» №2189-VIII від 09 листопада 2017 року. Наведена правова позиція суду узгоджується із правовими висновками Верховного Суду, викладеними в постановах від 15березня 2018року по справі №401/710/15-ц, від 26 вересня 2018 року по справі №750/12850/16-ц, від 06 листопада 2019 року по справі №642/2858/16, від 16 грудня 2020 року по справі №761/32712/17, від 12 липня 2021 року по справі №233/6532/19, від 28 липня 2021 року по справі №554/7740/17, від 09 лютого 2022 року по справі №953/24063/19, а також правовими висновками Великої Палати Верховного Суду, викладеними в постанові від 07 липня 2020 року по справі №712/8916/17. Стосовно обставин спірних правовідносин сторін, то приймаючи до уваги, що в ході розгляду справи знайшли своє підтвердження заявлені позивачем в обґрунтування свого позову фактичні обставини, зокрема факт порушення відповідачем, як споживачем, правил роздрібного ринку електричної енергії у вигляді самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електромережі оператора системи з порушенням схеми обліку, що виявилось у споживанні вказаним відповідачем електричної енергії поза приладами обліку та завдало позивачу збитків на вказану у позову суму, однак ці збитки відповідачем добровільно в позасудовому порядку не відшкодовані, суд приходить до висновку про обґрунтованість та доведеність заявлених позовних вимог, а отже і про можливість задоволення позову в повному обсязі. Розподіл судових витрат між сторонами. Відповідно до ч. 1, 2 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються, зокрема у разі задоволення позову - на відповідача. Оскільки суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог у повному обсязі, то з відповідача підлягає стягненню на користь держави судовий збір в сумі 3028,00 грн. З огляду на викладене,

Outcome: approved