Jurisdiction: civil
Date: 2025-07-30 00:00:00

До Біляївського районного суду Одеської області надійшла заява [PERSON] , в якій він просить встановити факт родинних відносин між ним та його двоюрідною бабкою [PERSON] , померлою [INFO] . В обґрунтування заяви зазначив, що він є спадкоємцем належного померлій майна, інші спадкоємці відсутні. Він є двоюрідним онуком [PERSON] , оскільки його баба [PERSON] була рідною сестрою померлої [PERSON] , а його батько [PERSON] являвся рідним племінником померлій. Проте, приватний нотаріус Одеського міського нотаріального округу Рижов О.О. надав йому лист про відмову у вчинені нотаріальної дії у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, через відсутність підтвердження родинних зв`язків. Оскільки в позасудовому порядку встановити даний факт родинних відносин неможливо [PERSON] змушений звернутися до суду з вказаною заявою. В судовому засіданні представник заявника заявлені вимоги підтримала, просила їх задовольнити з підстав вказаних заяві. Представник заінтересованої особи в судове засідання не з`явився, але подав до суду заяву, в якій просив справу розглянути в його відсутності та не заперечував проти задоволення заяви. Свідок [PERSON] в судовому засіданні пояснила, що її будинок по сусідству з будинком померлої [PERSON] .. Вона бачила, що [PERSON] постійно відвідував [PERSON] , вони постійно спілкувалися, їздив до неї в гості, привозив їжу, [PERSON] називала його онуком. [PERSON] провів також поховання [PERSON] .. Свідок [PERSON] в судовому засіданні пояснив, що він проживає по сусідству з будинком, в якому проживала [PERSON] .. Заявника померла [PERSON] називала онуком, з їх відносин було видно, що вони рідні люди. Зважаючи на родинні відносини та відсутність інших родичів, а також на похилий вік, хвороби [PERSON] , заявник піклувався за [PERSON] , здійснював догляд за нею, постійно її відвідував, купував необхідні ліки, продукти харчування. Після її смерті заявник взяв на себе всі витрати по похованню та організації поминання, встановленню надгробного пам`ятника. Заслухавши пояснення учасників процесу, свідків, дослідивши письмові матеріали справи та докази в їх сукупності, на підставі повного, об`єктивного та всебічного дослідження, суд встановив наступні обставини та відповідні ним правовідносини. Судом встановлено, що [INFO] померла [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть [NUMBER] , виданим Біляївським відділом державної реєстрації актів цивільного стану в Одеському районі Одеської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції ( м.Одеса) ( а.с.8) . Після її смерті відкрилася спадщина на належне їй нерухоме майно. [PERSON] звернувся до приватного нотаріуса Рижкова О.О. з питання оформлення спадщини після смерті [PERSON] , проте листом №399/02-14 від 13.09.2024 року йому відмовлено в проханні та повідомлено, що відсутні документи, які підтверджують родинні відносини між померлою [PERSON] та [PERSON] , яка є рідною його бабою ( а.с.10) З паспорту серії [NUMBER] , виданого на ім`я [PERSON] вбачається, що в ньому містяться відомості щодо його дітей: Костецькі :син [PERSON] - 1932 р.н., донька [PERSON] 1930 р.н., донька [PERSON] 1927 р.н., донька [PERSON] 1938 р.н. ( а.с.12). Зі свідоцтва про народження серії [NUMBER] , виданим Біляївським райвідділом РАЦС Одеської області вбачається, що [PERSON] народилася [INFO] та її батьками є [PERSON] та [PERSON] , та на ньому міститься відмітка «запис відновлена» (а.с.13) Як вбачається з відповіді Державного архіву Одеської області №1367/06-21 від 12.03.2024 року, книги реєстрації актів цивільного стану про народження с. В. Дальник за 1927 рік на зберігання до Державного архіву Одеської області не надходили і вважаються втраченими у період окупації та воєнних дій 1941-1944 років.( а.с.17). З відповіді на адвокатський запит Біляївського відділу державної реєстрації актів цивільного стану в Одеському районі Одеської області від 27.02.2024 року №1724/24.14-18 вбачається наявність в архіві відділу актового запису про смерть №25 від 21.02.2005 року складеного виконавчим комітетом Великодальницької сільської ради Біляївського району Одеської області відносно [PERSON] .( а.с.16). Відповідно до свідоцтва про народження [PERSON] серії [NUMBER] , виданим Великодальницькою сільською радою 20.09.1949 року, батьками [PERSON] є [PERSON] та [PERSON] ( а.с.14) Згідно свідоцтва про народження [NUMBER] , виданого Великодальницькою сільською радою Біляївського району Одеської області, батьками заявника є [PERSON] та [PERSON] ( а.с.15). Актом депутата Великодальницької сільської ради Одеського району Одеської області від 30.09.2024 року, встановлено, що [PERSON] визнавала [PERSON] своїм онуком та була рідною сестрою його баби [PERSON] ( а.с.21) Судом було витребувано спадкову справу №120/2023 до майна померлої [PERSON] , з якої вбачається, щ о23.12.2023 року до приватного нотаріуса Одеського міського нотаріального округу Рижкова О.О. із відповідною заявою звернулася [PERSON] про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом на спадкове майно. Відомостей про інших спадкоємців в спадковій справі не має. Згідно з п. 1 ч. 1ст.\~315\~ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами. Як вбачається з абз. 2 п. 2 постанови Пленуму Верховного Суду України за №7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», якщо виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів, особа може звернутися в суд із заявою про встановлення цих фактів, яка, у разі відсутності спору, розглядається за правилами окремого провадження. Зокрема, у такому порядку суди повинні розглядати заяви про встановлення родинних відносин із спадкодавцем, проживання з ним однією сім`єю, постійного проживання разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, прийняття спадщини, яка відкрилася до 1 січня 2004 року тощо. Відповідно до п. 7 Постанови Пленуму\~Верховного Суду України №5від 31.03.1995 року «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину, для оформлення права на пенсію в зв`язку із втратою годувальника. Положеннями ст. ст. 80, 81 ЦПК України\~визначено, що достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ст.\~1216\~ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Згідно ст.1218\~ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. На підставі ст.\~1220\~ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Частиною 1 ст.\~1268\~ЦК України закріплено, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її, а спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву при прийняття спадщини, що передбачено ч. 1ст. 1269 ЦК України. У відповідності до ч. 1 ст.\~1270\~ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно ч. 1 ст. 1256 ЦК України, у п`яту чергу право на спадкування за законом мають інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно, причому родичі ближчого ступеня споріднення усувають від права спадкування родичів подальшого ступеня споріднення. Таким чином, у п`яту чергу спадкують наступні родичі спадкодавця: онуки (другий ступінь споріднення); правнуки, прабаба, прадід, племінники (третій ступінь споріднення); двоюрідні брати та сестри, двоюрідні онуки; двоюрідні діди та бабки, двоюрідні брати та сестри (четвертий ступінь споріднення); двоюрідні правнуки, двоюрідні прадіди та прабабки, двоюрідні племінники, двоюрідні дядьки та тітки, троюрідні брати та сестри (п`ятий ступінь споріднення); троюрідні правнуки, троюрідні прадіди та прабабки, троюрідні племінники, троюрідні дядьки та тітки, чотириюрідні брати та сестри (шостий ступінь споріднення). Відповідно до п. 7\~Постанови Пленуму ВСУ «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» № 5 від 31.03.1995 року, суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки. Пункт 10 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» вказує, що суд може встановити факт родинних відносин, якщо в органах РАЦС не зберігся відповідний запис чи відмовлено в його відновленні, або ж він може бути відновлений лише на підставі рішення суду. Під родинними відносинами слід розуміти кровний зв`язок між особами, які походять одне від одного (пряма лінія родинних відносин) і кровний зв`язок між особами, які походять від спільного предка (бічна лінія родинних відносин). У прямій лінії родинних відносин знаходяться: мати і син (або донька), батько і син (або донька), дід і внук (внучка), бабка і внук (внучка), прадід і правнук (правнучка), прабабка і правнук (правнучка). У бічній лінії родинних відносин знаходяться, наприклад: рідні брати і сестри, дядько і племінник (племінниця), тітка і племінник (племінниця), двоюрідні брати і сестри тощо. Відповідно до частини четвертої статті 263\~ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. У постанові Верховного Суду від 02 грудня 2020 року у справі № 638/15738/17 (провадження № 61-15921св19), зроблено висновок про те, що до заяви про встановлення факту родинних відносин, в якій зазначається мета, з якою заявник просить встановити цей факт, можуть додаватися не тільки такі письмові докази, як свідоцтва про народження, шлюб, смерть, актові записи про народження та смерть. Доказами, які підтверджують наявність цього юридичного факту також можуть бути: акти, анкети, автобіографії, листівки, сімейні фотографії, листи ділового та особистого характеру, особові справи, рішення судів, ордери на вселення, обмінні ордери, погосподарські книги, виписки з домових книг та інші документи, які у собі містять відомості про родинні відносини осіб. Крім того, судами підлягають врахуванню довідки органів реєстрації актів цивільного стану про неможливість поновлення втрачених записів, внесення змін і доповнень, виправлень у записи актів цивільного стану. Також мають враховуватися показання свідків, яким достовірно відомо про стосунки померлого із заявником. Цей перелік не є вичерпним. При цьому, враховуючи, що необхідні для підтвердження відповідних відомостей свідоцтва про народження, актові записи про народження втрачені, тому належним і допустимим доказом у справі про встановлення факту родинних відносин можуть бути саме показання свідка. Таким чином, на підставі досліджених доказів у їх сукупності, з урахуванням пояснень свідків [PERSON] та [PERSON] (які є логічними та послідовними, не містять протиріч), факт родинних відносин заявника [PERSON] зі спадкодавцем [PERSON] , яка померла [INFO] , підтверджується. При цьому документи, що підтверджують родинний зв`язок між заявницею та померлою втрачені. Факт родинних відносин заявника необхідно встановити для належного оформлення спадщини. Встановлення факту родинних відносин породить для заявника певні юридичні наслідки, так як іншого шляху для підтвердження факту родинних відносин, з огляду на особливості доказування, не існує. Встановлення юридичного факту, а саме родинних відносин між померлою та заявником буде лише підтвердженням факту того, що вони є родичами певного ступеня споріднення, тобто існування відповідного юридичного факту, що передбачено у Главі\~6\~Розділу\~IV ЦПК України, як спеціальний процесуальний інструмент для захисту відповідних прав заявниці. Вказана правова позиція викладена у постанові Верховного Суду України від 03 листопада 2021 року у справі № 691/1237/20. Доказів, які б спростовували юридичний факт, який просить установити заявник, суду не надано і такі не встановлено. Отже, з урахуванням вищевикладеного, вивчивши надані суду докази в обґрунтування заявлених вимог, повно та всебічно дослідивши надані заявником документи і матеріали, з`ясувавши обставини, на яких ґрунтуються вимоги, заявлені заявником, заслухавши свідків, оцінивши в сукупності докази, які мають значення для розгляду справи, суд дійшов висновку, що заява про встановлення факту родинних відносин є обґрунтованою та підтверджена належними та допустимими доказами, а тому підлягає задоволенню. Відповідно до ч. 7 ст.\~294\~ЦПК України при ухваленні судом рішення по справі в порядку окремого провадження судові витрати не відшкодовуються, якщо інше не встановлено законом.

Outcome: approved