Jurisdiction: civil
Date: 2025-07-29 00:00:00

АТ КБ «Глобус» звернулося до суду з позовною заявою до [PERSON] , в якій просить стягнути з відповідача на свою користь заборгованість за кредитним договором від 05.02.2019 року у розмірі 23\~613, 05 грн. В обґрунтування позовних вимог посилається на те, що 05.02.2019 року між АТ КБ «Глобус» та [PERSON] було укладено Договір про відкриття поточного рахунку та обслуговування платіжної картки, шляхом підписання заяви-анкети на приєднання до договору, яким встановлено ліміт овердрафту. Відповідно до умов договору, банком відкрито позичальнику картковий рахунок № [NUMBER] за програмою кредитування овердрафт «Запасочка» для фізичних осіб клієнтів ПАТ «КБ «Глобус» та встановлено ліміт дозволеного овердрафту на наступних умовах: сума ліміту овердрафту у розмірі 10 000 грн., строк дії ліміту овердрафту строком на 12 місяців з 05.02.2019 року, з фіксованою процентною ставкою у разі непогашення кредитної заборгованості у пільговий період кредитування 42 % річних. Пунктом 1.1.29 договору визначено термін Пільговий період кредитування - період кредитування, протягом якого встановлюється окрема знижена процентна ставка за користування лімітом дозволеного овердрафту, розмір якої встановлюється відповідно до діючих Тарифів банку. Оскільки відповідачем не здійснено своєчасне погашення (повернення) грошових коштів за овердрафтом після завершення пільгового періоду та не сплачено проценти за користування дозволеним овердрафтом, позивачем нараховані проценти у розмірі 42 % та 46,8% річних (відповідно 3,5% та 3,9% на місяць) на суму існуючої заборгованості за овердрафтом. Пунктом 1.1.20 Договору встановлено, що овердрафт - кредит, який надається банком клієнту в разі перевищення суми операції держателем\~ПК\~залишку коштів на рахунку та в інших випадках, визначених цим Договором (дозволений овердрафт та недозволений овердрафт). Визначено, що пільговий період кредитування\~це кредитування, що починається з дня виникнення заборгованості по дозволеному овердрафту протягом 30 календарних днів з дати виникнення заборгованості по дозволеному овердрафту (п. 4.2.2 Договору). Проценти за користування овердрафтом нараховуються у валюті рахунку за фактичний строк користування кредитними коштами, виходячи із щоденного підсумкового залишку заборгованості на рахунку в розмірі процентної ставки, зазначеної у заяві на приєднання та Тарифах банку (п. 4.2.1 Договору). З зв`язку із зміною економічної ситуації, погіршення фінансового стану банківської системи та з метою недопущення збитків даної послуги 15.04.2019 року Рішенням Тарифного комітету Банку затверджено зміни до Тарифного плану «Запасочка», що затверджено Протокол №14 від 15.04.2019 року, в тому числі, внесено зміни до розміру відсоткової ставки та збільшено до 46, 8% річних. Оскільки позичальником не здійснено своєчасне погашення (повернення) грошових коштів за овердрафтом після завершення пільгового періоду та не сплачено проценти за користування дозволеним овердрафтом, банком нараховані проценти у розмірі 46,8% на рік (відповідно, 3,9 % на місяць) на суму існуючої заборгованості за овердрафтом. На виконання п. 6.1.2 Банк розміщував відповідну інформацію в мережі Інтернет на сайті Банку та на дошках (дошці) об`яв головного офісу Банку та його відділень, що розміщуються в загальнодоступних для клієнтів місцях, а саме-операційній залі Банку та його відділень. Також відповідно до Тарифів банку при видачі готівкових коштів у касі банку та/або при знятті готівкових коштів з банкоматів з позичальника стягувалася комісія за видачу овердрафту(кредитних котів). А також при направленні запиту щодо залишку коштів на рахунку (СМС-Банкінг) стягувалася комісія, списана банком за рахунок кредитних коштів позичальника, що підтверджується випискою і розрахунком. Відповідач зобов`язалась повернути заборгованість за дозволеним овердрафтом в межах строку дії ліміту дозволеним овердрафту, за недозволеним\~в день її виникнення (п. 4.7.3 Договору). За користування неповернутою в строк сумою дозволеного овердрафту та/або непогашення в строк процентів за користування ним, сплачувати проценти та штрафи відповідно до умов цього Договору та Тарифів банку (п. 4.7.4. Договору). Позичальником не виконано вищевказані умови, у зв`язку з чим банком застосовано штрафні санкції. Внаслідок вказаного заборгованість за Договором станом на 01.01.2025 року складає 23\~613, 05 грн., в тому числі: прострочена заборгованість по кредиту 9\~988, 68 грн.; прострочена заборгованість по процентах 13 624,37 грн. Провадження у справі було відкрито та призначено її розгляд за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін. У судове засідання представник позивача не з`явився, повідомлявся належним чином про час та місце розгляду, подав до суд заяву, згідно якої просив розглянути справу за відсутності представника позивача, проти ухвалення заочного рішення не заперечував. Відповідач у судове засідання не з`явилась, про дату, час і місце розгляду справи повідомлялась у встановленому законом порядку, причини неявки суду не повідомила, заяв про відкладення судового засідання або розгляд справи у її відсутність до суду не надходило, відзив на позов до суду не подала. Враховуючи, що в справі є достатні дані про права і взаємовідносини сторін, відповідач належним чином повідомлена про місце і час судового засідання, суд вважає можливим розглянути справу у відсутність відповідача згідно з ч.4\~ст.223ЦПК України\~та, зі згоди позивача, суд ухвалює заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, що відповідає положенням\~ст. 280 ЦПК України. Суд, дослідивши матеріали цивільної справи та наявні у справі докази, встановив такі обставини. 05.02.2019 року [PERSON] підписала заяву-анкету №ВРП/122 на приєднання до Договору про відкриття поточного рахунку та обслуговування платіжної картки в АТ КБ «Глобус». Як вбачається із Заяви-анкети від 05.02.2019 року №ВРП/122 банк встановив відповідачу овердрафт з початковою сумою ліміту 10\~000 грн., зі строком дії ліміту на 12 місяців; фіксована процентна ставка у разі непогашення кредитної заборгованості у пільговий період кредитування (річних)\~42,00%; процентна ставка в пільговий період кредитування (річних)\~0,0001%. Підписанням Заяви-анкети №ВРП/122 позичальник погодилась на приєднання до умов Договору на відкриття поточного рахунку та обслуговування платіжної картки. [PERSON] відкрито рахунок № [NUMBER] . Відповідно до умов заяви-анкети на приєднання до договору, відповідач [PERSON] підтвердила, що ознайомлена з Умовами і правилами надання банківських послуг, Тарифами, паспортом споживчого кредиту, Договором по надання споживчого кредиту, Таблицею обчислення вартості кредиту для споживача та реальної процентної ставки за договором про надання споживчого кредиту, які їй зрозумілі. 19.02.2021 року [PERSON] отримала платіжну картку № [NUMBER] , що підтверджується її розпискою. Також банком на підтвердження укладення Договору крім підписаної відповідачем Заяви-анкети надано копію Договору на відкриття поточного рахунку та обслуговування платіжної картки ПАТ КБ «Глобус» (для фізичних осіб) та\~\~Публічну пропозицію ПАТ КБ «Глобус». З Додатку №6, затвердженого рішенням Тарифного комітету АТ КБ «Глобус» Протоколом №30/1 від 10.08.2018 року, вбачаються умови обслуговування кредитної картки за Тарифним планом «Запасочка». 15.04.2019 року Рішенням Тарифного комітету Банку затверджено зміни до Тарифного плану «Запасочка», що затверджено Протокол №14 від 15.04.2019 року, в тому числі, внесено зміни до розміру відсоткової ставки та збільшено до 46, 8% річних. З Виписки за Договором №2625/59753/667/UAH за період з 05.02.2019 року по 01.01.2025 року, рахунок № [NUMBER] - UAH, власник договору\~ [PERSON] , вбачається, що за вказаний період позичальником використовувались кредитні кошти, здійснювались покупки, а також вносились кошти на рахунок. Пунктом 1.1.20 Договору встановлено, що овердрафт\~це кредит, який надається банком клієнту в разі перевищення суми операції держателем\~ПК\~залишку коштів на рахунку та в інших випадках, визначених цим Договором (дозволений овердрафт та недозволений овердрафт). Визначено, що пільговий період кредитування\~це кредитування, що починається з дня виникнення заборгованості по дозволеному овердрафту протягом 30 календарних днів з дати виникнення заборгованості по дозволеному овердрафту (п. 4.2.2 Договору). Проценти за користування овердрафтом нараховуються у валюті рахунку за фактичний строк користування кредитними коштами, виходячи із щоденного підсумкового залишку заборгованості на рахунку в розмірі процентної ставки, зазначеної у заяві на приєднання та Тарифах банку (п. 4.2.1 Договору). Відповідач зобов`язувався повернути заборгованість за дозволеним овердрафтом в межах строку дії ліміту дозволеним овердрафту, з за недозволеним\~в день її виникнення (п. 4.7.3 Договору). За користування неповернутою в строк сумою дозволеного овердрафту та/або непогашення в строк процентів за користування\~сплачувати проценти та штрафи відповідно до умов Договору та Тарифів банку (п. 4.7.4 Договору). Банк виконав свої зобов`язання, надавши відповідачу кредитні кошти в сумі, строки та на умовах, передбачених умовами Кредитного договору. Проте відповідач взяті грошові зобов`язання не виконує, внаслідок чого станом на 01.01.2025 року утворилася заборгованість за договором в сумі 23\~613, 05 грн., в тому числі: прострочена заборгованість по кредиту 9\~988, 68 грн.; прострочена заборгованість по процентах 13 624,37 грн., що підтверджується детальним розрахунком заборгованості за кредитним договором. 24.01.2024 року позивач на адресу відповідача направив вимогу про погашення заборгованості, що утворилася станом на 31.12.2023 року в сумі 18 944, 95 грн., яка залишена без виконання. Відповідно до частин першої, другої\~статті 207 ЦК України\~правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). За змістом статей\~626,\~628ЦК України\~договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Згідно із ч. 1\~ст. 633 ЦК України\~публічним є договір, в якому одна сторона - підприємець взяла на себе обов`язок здійснювати продаж товарів, виконання робіт або надання послуг кожному, хто до неї звернеться (роздрібна торгівля, перевезення транспортом загального користування, послуги зв`язку, медичне, готельне, банківське обслуговування тощо). Умови публічного договору встановлюються однаковими для всіх споживачів, крім тих, кому за законом надані відповідні пільги. Відповідно до\~ст. 634 ЦК України\~договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору. У переважній більшості випадків застосування конструкції договору приєднання його умови розробляє підприємець. Оскільки умови договорів приєднання розробляються банком, вони повинні бути зрозумілі усім споживачам і доведені до їх відома, у зв`язку із чим банк має підтвердити, що на час укладення відповідного договору діяли саме ці Умови, а не інші. Тому, з огляду на зміст ст. ст.\~633,\~634 ЦК України\~можна вважати, що другий контрагент (споживач послуг банку) лише приєднується до тих умов, з якими він ознайомлений. Частиною першою\~статті 638 ЦК України\~встановлено, що істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. У\~статті 526ЦК України\~передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього\~Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Згідно з ч. 1\~ст. 530 ЦК України, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Відповідно до ч. 1\~ст. 610 ЦК України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Відповідно до частини першої\~статті 1054 ЦК України\~за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти (частина перша\~статті 1048 ЦК України). Частиною другою\~статті 1054 ЦК України\~встановлено, що до відносин за кредитним договором застосовуються положення параграфа 1 цієї глави, якщо інше не встановлено цим параграфом і не випливає із суті кредитного договору. У заяві-анкеті визначені всі істотні умови кредитного договору, передбачені\~статтею 1054 ЦК України. Підписанням Заяви-анкети №ВРП/122 позичальник погодилась на приєднання до умов Договору на відкриття поточного рахунку та обслуговування платіжної картки. Отже, відповідач [PERSON] , підписавши заяву-анкету, погодилась з такими умовами кредитування. Кредитний договір укладається у письмовій формі. Кредитний договір, укладений з недодержанням письмової форми, є нікчемним (стаття 1055 ЦК України). Згідно із частиною першою\~статті 633 ЦК України\~публічним є договір, в якому одна сторона - підприємець взяла на себе обов`язок здійснювати продаж товарів, виконання робіт або надання послуг кожному, хто до неї звернеться (роздрібна торгівля, перевезення транспортом загального користування, послуги зв`язку, медичне, готельне, банківське обслуговування тощо). Умови публічного договору встановлюються однаковими для всіх споживачів, крім тих, кому за законом надані відповідні пільги. За змістом\~статті 634 цього Кодексу\~договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору. За змістом\~статті 1056-1 ЦК України, розмір процентів, тип процентної ставки (фіксована або змінювана) та порядок їх сплати за кредитним договором визначаються в договорі залежно від кредитного ризику, наданого забезпечення, попиту і пропозицій, які склалися на кредитному ринку, строку користування кредитом, розміру облікової ставки та інших факторів на дату укладення договору. Відповідно до частини першої\~статті 1048 ЦК України\~позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України. У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики. Згідно зі\~статтею 1049 ЦК України\~позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками. Таким чином, в разі укладення договору кредитного договору проценти за користування позиченими коштами поділяються на встановлені законом (розмір та підстави стягнення яких визначаються актами законодавства) та договірні (розмір та підстави стягнення яких визначаються сторонами в самому договорі). Банк, пред`являючи вимоги про погашення кредиту, просив у тому числі, крім основної заборгованості за кредитом (сума, яку фактично отримав в борг позичальник), стягнути складові його повної вартості, зокрема заборгованість за відсотками на заборгованість за користування кредитними коштами. Судом встановлено, що відповідач кошти отримала, користувалась ними, періодично здійснювала погашення кредитної заборгованості, проте у встановлені строки не повернула кошти, що є підставою для стягнення з неї заборгованості за кредитом та відсотками, оскільки наданий розрахунок містить інформацію про розмір отриманих коштів та суму боргу, яка була не сплачена та розмір заборгованості по відсотках. Статтею 13 ЦПК України\~визначено принцип диспозитивності цивільного судочинства, відповідно до якого суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до вимог\~ЦПК України, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Статтею 81 ЦПК України\~передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Відповідачем не надано будь-яких доказів в розумінні положень\~ст. 76-81 ЦПК України\~на спростування даних обставин щодо заперечень проти позову. При цьому, доказів на спростування факту отримання кредитних коштів та неповернення їх у розмірі, визначеному банком, що є процесуальним обов`язком відповідача, зважаючи на те, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом у відповідності до вимог\~ст. 81 ЦПК України, відповідачем не надано. Також відповідачем не було надано контрозрахунку заборгованості. Таким чином, суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог та стягнення з [PERSON] заборгованості у розмірі 23\~613, 05 грн., в тому числі: прострочена заборгованість по кредиту 9\~988, 68 грн.; прострочена заборгованість по процентах 13 624,37 грн., що підтверджується детальним розрахунком заборгованості за кредитним договором. Питання про розподіл судових витрат суд вирішує відповідно до вимог\~ст. 141 ЦПК України, а саме, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Оскільки суд прийшов до висновку про задоволення позовних вимог у повному обсязі, з відповідача на користь позивача підлягають стягненню витрати по сплаті судового збору в розмірі 3028 грн. Щодо витрат на професійну правничу допомогу, суд зазначає наступне За приписами ст.15 ЦПК України учасники справи мають право користуватися правничою допомогою. Представництво у суді як вид правничої допомоги здійснюється виключно адвокатом (професійна правнича допомога), крім випадків, встановлених законом. Однією з основних засад (принципів) цивільного судочинства є відшкодування судових витрат сторони, на користь якої ухвалене судове рішення (пункт 12 ч. 3 ст. 2\~ЦПК України). Відповідно до ст.1ЗУ «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» договір про надання правової допомоги - це домовленість, за якою одна сторона (адвокат, адвокатське бюро, адвокатське об`єднання) зобов`язується здійснити захист, представництво або надати інші види правової допомоги другій стороні (клієнту) на умовах і в порядку, що визначені договором, а клієнт зобов`язується оплатити надання правової допомоги та фактичні витрати, необхідні для виконання договору. Гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту. Порядок обчислення гонорару (фіксований розмір, погодинна оплата), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо визначаються в договорі про надання правової допомоги. При встановленні розміру гонорару враховуються складність справи, кваліфікація і досвід адвоката, фінансовий стан клієнта та інші істотні обставини. Гонорар має бути розумним та враховувати витрачений адвокатом час (ст. 30 ЗУ «Про адвокатуру та адвокатську діяльність»). На підставі п. 1 ч. 3\~ст.133 ЦПК України\~до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати, зокрема, на професійну правничу допомогу. Судові витрати на правничу допомогу - це фактично понесені стороною і документально підтверджені витрати, пов`язані з наданням цій стороні правової допомоги адвокатом або іншим спеціалістом в галузі права при вирішенні цивільної справи в розумному розмірі з урахуванням витраченого адвокатом часу. Згідно з ч. 1\~ст. 137 ЦПК України\~витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката несуть сторони. За ч. 2\~ст. 137 ЦПК України, за результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги (ч. 3ст. 137 ЦПК України). Нормою ч. 8 ст.141 ЦПК України визначено, що розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву. Витрати на надану професійну правничу допомогу у разі підтвердження обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості підлягають розподілу за результатами розгляду справи незалежно від того, чи їх уже фактично сплачено стороною/третьою особою або тільки має бути сплачено (п. 1 ч. 2 ст.137 та ч. 8\~ст.141 ЦПК України). Аналогічну правову позицію викладено Верховним Судом у постанові від 28.06.2023 року у справі №463/2001/19 де зазначено, що витрати за надану професійну правничу допомогу у разі підтвердження обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості підлягають розподілу за результатами розгляду справи незалежно від того, чи їх уже фактично сплачено стороною. Як вбачається із матеріалів справи 01.02.2024 року між позивачем та адвокатом Прохоренком В. П., що діє на підставі Свідоцтва про на заняття адвокатською діяльністю №3352 від 29.05.2008 виданого КМКДКА, укладено договір про надання професійної правничої (правової) допомоги №010224. Згідно з Актом №ВРП/122 прийому-передачу послуг за Договором №010224 про надання професійної правничої (правової) допомоги від 26.03.2025 року адвокатом Прохоренком В. П. надана правова допомога, а саме: проведення зустрічі з клієнтом, ознайомлення з документами, надання консультації в рамках зустрічі щодо вирішення даної справи, узгодження правової позиції, відшкодування витрат на виїзну консультацію до АТ «КБ «Глобус (в т.ч. транспорті витрати), витрати на телекомунікаційний зв`язок тривалістю дві години вартістю 3000 грн.; складання позовної заяви про стягнення заборгованості, формування пакету документів та подача до суду позовної заяви з додатками, відправлення рекомендованим листом через відділення АТ «Укрпошта» позовної заяви до суду, копіювання та/або друк копій документів формату А4, необхідних документів для позовної заяви, включаючи гонорар успіху адвоката тривалістю дві години вартістю 3000 грн. Відповідно до платіжної інструкції кредитового переказу коштів №14260 вбачається, що АТ КБ «Глобус» переказав адвокату Прохоренку В. П. грошові кошти у розмірі 6000 грн. за професійну правову допомогу згідно з договором №010224 від 01.02.2024 року відповідно до акту №ВРП/122 від 26.03.2025 року. Дослідивши матеріали справи, суд зауважує, що витрати вказані позивачем є занадто завищеними, оскільки виходячи із предмету позову, справа не є складною та розглядається в порядку спрощеного провадження, є стала судова практика з розгляду даної категорії спорів, заявлений розмір витрат правничої допомоги є необґрунтованим та завищеним. Сума витрат на правничу правову допомогу у розмірі 6000 грн. не відповідає критерію реальності таких витрат та розумності їх розміру та підлягає зменшенню. Згідно практики Європейського суду з прав людини, про що, зокрема, як зазначено в п. 95 Рішення у справі Баришевський проти України від 26.02.2015 року, п. 88 Рішення у справі Меріт проти України від 30.03.2004 року, заявник має право на відшкодування судових та інших витрат лише в разі, якщо доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їх розмір обґрунтованим. При визначенні суми відшкодування суд має виходити з критерію реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерію розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи та фінансового стану обох сторін. Ті самі критерії застосовує Європейський суд з прав людини, присуджуючи судові витрати на підставі ст. 41 Конвенції. Зокрема, згідно з його практикою заявник має право на компенсацію судових та інших витрат, лише якщо буде доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їхній розмір - обґрунтованим (рішення у справі "East/West Alliance Limited" проти України", заява N 19336/04). У рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Лавентс проти Латвії" зазначено, що відшкодовуються лише витрати, які мають розумний розмір. У застосуванні критерію співмірності витрат на оплату послуг адвоката суд користується досить широким розсудом, який, однак, повинен ґрунтуватися на більш чітких критеріях, визначених у частині четвертій\~статті 137 ЦПК України. Ці критерії суд застосовує за наявності наданих стороною, яка зазначає про неспівмірність витрат, доказів та обґрунтування невідповідності цим критеріям заявлених витрат. Для визначення суми відшкодування необхідно послуговуватися критеріями реальності адвокатських витрат (установлення їхньої дійсності та необхідності) та розумності їхнього розміру, зважаючи на конкретні обставини справи та фінансовий стан обох сторін. Велика Палата Верховного Суду вказує на те, що при визначенні суми відшкодування суд має виходити з критерію реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерію розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи та фінансового стану обох сторін (додаткова постанова Великої Палати Верховного Суду від 19 лютого 2020 року у справі № 755/9215/15-ц, та постанова Великої Палати Верховного Суду від 12 травня 2020 року у справі № 904/4507/18. У постановах Верховного Суду від 07.11.2019 у справі № 905/1795/18 та від 08.04.2020 у справі № 922/2685/19 висловлено правову позицію, відповідно до якої суд не зобов`язаний присуджувати стороні, на користь якої відбулося рішення, всі його витрати на адвоката, якщо,

Outcome: approved