Jurisdiction: civil
Date: 2025-07-23 00:00:00

\~ \~ \~ \~ \~05.12.2024 [PERSON] звернувся до суду з позовом, в якому просить стягнути з держави Російська Федерація на його користь на відшкодування моральної шкоди 35000,00 євро, що еквівалентно 1522150,00 грн. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Вимоги позову мотивовані тим, що Міністерство з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України затвердило наказом № 309 від 22.12.2022 перелік територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих Російською Федерацією. Відповідний наказ розроблено відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 06.12.2022 № 1364 «Деякі питання формування переліку територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих Російською Федерацією». Згідно з пунктом 1.14 розділу І зазначеної постанови вся територія Миколаївської міської територіальної громади віднесена до території можливих бойових дій з 11.11.2022. Таким чином позивач вважає, що реєстрація його мешкання на даній території є беззаперечним доказом проживання у епіцентрі військових/бойових дій, під час якого останній стає живим свідком вбивств, тілесних ушкоджень, знищення майна мирного населення тощо та чує, бачить військові постріли, бомбардування, вибухи, пожежі, руйнування тощо. До 24.02.2022 позивач проживав в м. Миколаєві, але з початком збройної агресії ситуація в місті загострювалась, почали гинути люди та задля збереження свого життя останній був вимушений ночувати у бомбосховищах. Внаслідок збройної агресії РФ позивач зазнає моральних страждань, які виражаються у постійному страху, тривозі та безсонні, які викликані регулярними повітряними тривогами та необхідністю ховатися в укриттях. Ці фактори разом із бомбардуванням об`єктів інфраструктури та необхідністю постійно адаптуватися до нових умов життя, забезпечувати безпеку та захист порушених прав через воєнні дії в Україні, спричинили хронічний стрес у позивача. Крім того неможливість нормального спілкування з рідними, які були вимушені виїхати з країни, погіршило фізичний та психічний стан позивача. Завдану моральну шкоду позивач визначає у розмірі 35000,00 євро та вважає такий розмір справедливою компенсацією з агресора Російської Федерації за спричиненні безперервні страждання. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Згідно із протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 05.12.2024 головуючим суддею у справі визначено Боброву І.В. Суд своєю ухвалою від 16.12.2024 відкрив провадження та призначив справу до підготовчого засідання в порядку загального позовного провадження. Суд своєю ухвалою від 17.02.2025 закрив підготовче засідання та призначив справу до судового розгляду по суті. У судове засідання позивач не з`явився, у позовній заяві просив розглядати справи без його участі, позовні вимоги підтримав, просив про їх задоволення. Представник відповідача у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся вчасно та належним чином, про причини неявки суду не повідомив. Згідно з положеннями ч. 8 ст. 178 ЦПК України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами. Зважаючи на те, що усі учасники справи у судове засідання не з`явилися, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється, що відповідає положенням ч. 2 ст. 247 ЦПК України. На підставі ст. 280 ЦПК України судом ухвалено заочне рішення. Суд, дослідивши подані документи та матеріали, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду і вирішення справи по суті, доходить до такого висновку. Відповідно до ст. 55 Конституції України права і свободи людини і громадянина захищаються судом. Згідно з частиною 1 статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Статтею 5 ЦПК України встановлено, що здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспорюваного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону. Відповідно до статті 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. \~ \~ \~ \~Особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає: у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи (частини перша, друга статті 23 ЦК України). \~ \~ \~ \~Тлумачення статті 23 ЦК України свідчить, що вона є нормою, яка має поширюватися на будь-які цивільно-правові відносини, в яких тій чи іншій особі було завдано моральної шкоди. Це, зокрема, підтверджується тим, що законодавець вживає формулювання "особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав". \~ \~ \~ \~Тобто можливість стягнення компенсації моральної шкоди ставиться в залежність не від того, що це передбачено нормою закону або положеннями договору, а від порушення цивільного права особи (постанова Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 22 квітня 2024 року в справі № 279/1834/22, провадження № 61-1382сво23). \~ \~ \~ \~По своїй суті зобов`язання про компенсацію моральної шкоди є досить специфічним зобов`язанням, оскільки не на всіх етапах свого існування характеризується визначеністю змісту, а саме щодо способу та розміру компенсації. \~ \~ \~ \~Джерелом визначеності змісту обов`язку особи, що завдала моральної шкоди, може бути: договір особи, що завдала моральної шкоди, з потерпілим, в якому сторони домовилися зокрема, про розмір, спосіб, строки компенсації моральної шкоди; у випадку, якщо не досягли домовленості, то рішення суду в якому визначається спосіб та розмір компенсації моральної шкоди (постанова Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 01 березня 2021 року у справі № 180/1735/16-ц, провадження № 61-18013сво18). \~ \~ \~ \~Зобов`язання про компенсацію моральної шкоди виникає за таких умов: наявність моральної шкоди; протиправність поведінки особи, яка завдала моральної шкоди; наявність причинного зв`язку між протиправною поведінкою особи яка завдала моральної шкоди та її результатом - моральною шкодою; вина особи, яка завдала моральної шкоди. \~ \~ \~ \~У разі встановлення конкретної особи, яка завдала моральної шкоди, відбувається розподіл тягаря доказування: (а) позивач повинен довести наявність моральної шкоди та причинний зв`язок; (б) відповідач доводить відсутність протиправності та вини. Завдання моральної шкоди - явище завжди негативне. Проте з цього не слідує, що будь-яка завдана моральна шкода породжує зобов`язання з її відшкодування. Покладення обов`язку відшкодувати завдану моральну шкоду може мати місце лише за умови, коли шкода була викликана протиправною поведінкою відповідальної за неї особи (постанова Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 25 травня 2022 року в справі № 487/6970/20, провадження № 61-1132св2), постанова Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 05 грудня 2022 року в справі № 214/7462/20, провадження № 61-21130сво21). Згідно зі ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Для застосування положень ст. 1167 ЦК України необхідно встановити існування сукупності певних фактів, а саме: а) протиправність діяння її заподіювача; б) наявність шкоди; в) причинний зв`язок між протиправною поведінкою та шкодою є обов`язковою умовою відповідальності та виражається в тому, що шкода має виступати об`єктивним наслідком поведінки завдавача шкоди; г) вина завдавача шкоди, за виключенням випадків, коли в силу прямої вказівки закону обов`язок відшкодування завданої шкоди покладається на відповідальну особу незалежно від вини. Аналіз зазначеної норми права дає можливість зробити висновок, що частина перша статті 1167 ЦК України встановлює загальне правило, відповідно до якого відповідальність за заподіяння моральної шкоди настає за наявності загальної підстави - наявності моральної (немайнової) шкоди, а також за наявності всіх основних умов відповідальності, а саме: неправомірної поведінки, причинного зв`язку та вини заподіювача. \~ \~ \~ \~Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. \~ \~ \~ \~Гроші виступають еквівалентом моральної шкоди. Грошові кошти як загальний еквівалент всіх цінностей, в економічному розумінні "трансформують" шкоду в загальнодоступне вираження, а розмір відшкодування "обчислює" шкоду. Розмір визначеної компенсації повинен, хоча б наближено, бути мірою моральної шкоди та відновленого стану потерпілого. \~ \~ \~ \~При визначенні компенсації моральної шкоди складність полягає у неможливості її обчислення за допомогою будь-якої грошової шкали чи прирівняння до іншого майнового еквіваленту. Тому грошова сума компенсації моральної шкоди є лише ймовірною, і при її визначенні враховуються характер правопорушення, глибина фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступінь вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, інші обставини, які мають істотне значення, вимоги розумності і справедливості (постанова Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 25 травня 2022 року в справі № 487/6970/20, провадження № 61-1132св22, постанова Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 05 грудня 2022 року в справі № 214/7462/20, провадження № 61-21130сво21). Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування. Чинним ЦПК України визначено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Сторони та інші особи, які беруть участь у справі, мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених ЦПК України. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів)(ст. 12, 81, 89 ЦПК України). \~ \~ \~ \~При визначенні грошової компенсації моральної шкоди слід враховувати те, що: дійсно внаслідок військової агресії РФ проти України особа може зазнавати (зазнала) моральної шкоди; законодавець в статті 23 ЦК передбачив відкритий перелік обставин, які враховуються судом при визначенні розміру грошової компенсації (характер правопорушення, глибина фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступінь вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування; інші обставини, які мають істотне значення, вимоги розумності і справедливості); розмір грошової компенсації моральної шкоди завданій особі внаслідок військової агресії РФ проти України може відрізнятися, залежно від того, на які обставини завдання моральної шкоди посилається позивач та які обставини враховані судом при визначенні розміру грошової компенсації моральної шкоди; такими обставинами може бути, зокрема: смерть близьких осіб, каліцтво особи чи близьких осіб; місце проживання особи (різняться відчуття осіб, що проживають на території проведення бойових дій чи осіб далеко від цієї території); пошкодження або знищення рухомого майна; права які порушені внаслідок військової агресії рф проти України тощо. Так суд вважає, що у зв`язку зі збройною агресією РФ проти України [PERSON] зазнав душевних страждань і приниженень, переніс стрес і побоювання за свою безпеку, були порушені його нормальні життєві зв`язки, він вживав додаткових зусиль для організації свого життя та захисту порушеного права. З огляду на викладене суд дійшов до висновку про наявність підстав для відшкодування моральної шкоди, завданої [PERSON] неправомірними діями держави Російська Федерація. Визначаючи розмір відшкодування, що підлягає стягненню, суд, зазначає, що позивачем до позовної заяви не долучено будь-яких доказів щодо погіршення стану здоров`я його чи близьких родичів, або пошкодження майна. Таким чином суд виходить з загально відомих обставин, а саме того, що на території м. Миколаєва та Миколаївської області на початку повномасштабного вторгнення велися активні бойові дії, до теперішнього часу місто та область перебувають під систематичними обстрілами, той факт, що внаслідок бойових дій було пошкоджено водогін та мешканці міста залишилися без питної води, що свідчить про продовження перебування позивача у стані стресу. Враховуючи обставини справи, характер та обсяг страждань, яких зазнав позивач, множинний характер порушення його конституційних прав, суд вважає можливим визначити розмір відшкодування моральної шкоди в сумі 500\~000,00 грн. Відповідно до положень ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Якщо сторону, на користь якої ухвалено рішення, звільнено від сплати судових витрат, з другої сторони стягуються судові витрати на користь осіб, які їх понесли, пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог в рівних частках. Згідно з пунктом 22 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються: позивачі - у справах за позовами до держави-агресора Російської Федерації про відшкодування завданої майнової та/або моральної шкоди у зв`язку з тимчасовою окупацією території України, збройною агресією, збройним конфліктом, що призвели до вимушеного переселення з тимчасово окупованих територій України, загибелі, поранення, перебування в полоні, незаконного позбавлення волі або викрадення, а також порушення права власності на рухоме та/або нерухоме майно. Позивачем було заявлено позовну вимогу про відшкодування моральної шкоди, визначеної у грошовому вимірі. Враховуючи правову позицію Верховного Суду, викладену в постанові від 28.11.2018 у справі № 761/11472/15-ц, така вимога відноситься до вимог майнового характеру, а отже судовий збір стягується як за вимогу майнового характеру - в розмірі 1% від ціни позову, але не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Таким чином, враховуючи, що позивач звільнений від сплати судового збору, з відповідача в дохід держави слід стягнути судовий збір в розмірі 5000,00 гривень.

Outcome: partial