Jurisdiction: civil
Date: 2025-07-16 00:00:00

13.03.2025 року до Роздільнянського Районного суду Одеської області надійшла позовна заява [PERSON] , подана її представником адвокатом Бойко А.В., до Роздільнянської міської ради Одеської області про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини. У своїй позовній заяві, представник позивача просить суд встановити [PERSON] додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, яка залишилась після смерті її чоловіка [PERSON] , який помер [INFO] , на спадкове майно: земельна ділянка за адресою: [ADDRESS] , розташована на території Єреміївської сільської ради, с. Бурдовка (Хаджибейський лиман), площею 9,52 га, цільове призначення для садівництва, тривалістю два місяця з дня набрання рішенням законної сили. Позивач вимушена звернутися до суду за захистом своїх прав, так як 10.03.2025 року приватним нотаріусом Роздільнянського районного нотаріального округу Одеської області - Курако К.Л їй була надана письмова відповідь-роз`яснення, в якій зазначено, що Позивач пропустила шестимісячний строк на прийняття спадщини, а відтак з метою прийняття спадщини повинна звернутись до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви. В обґрунтування поважності пропуску строку звернення до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини позивач зазначає, що є юридично необізнаною особою з питань строків спадкування, вважала, що строк на прийняття спадщини зупинений, на час смерті позивач проживала зі спадкодавцем за однією адресою , але спадкодавець не мав там місця реєстрації, повітряні тривоги, обстріли, відключення електроенергії в м. Одеса в зв`язку з введення на території України воєнного стану Указом Президента України № 64/2022 від 24.02.2022 року заважали позивачу звернутись до нотаріуса, позивач хворіла на Ковід та хворіла її матір [PERSON] . Всі ці обставини позбавили її можливості вчасно подати до нотаріуса відповідну заяву. Ухвалою судді Роздільнянського районного суду Одеської області від 17.03.2025 року відкрито провадження по справі та призначено підготовче судове засідання та витребувано у приватного нотаріуса Роздільнянського районного нотаріального округу Курако К.Л. копію спадкової справи, заведеної після смерті [PERSON] , який помер [INFO] . 27.03.2025 року від представника Роздільнянської міської ради Одеської області Радіонової Д.А. надійшов відзив на позовну заяву, в якому представник просила залучити до участі у справі в якості співвідповідача доньку померлого та відмовити в задоволенні позовної заяви. Відзив мотивований тим, що зі змісту листа нотаріуса встановлено, що [PERSON] було запропоновано надати документи, передбачені нормативними актами необхідних для вчинення нотаріальних дій, встановлення підстав для видачі свідоцтва про право на спадщину, або для відмови в видачі такого свідоцтва з зазначенням вмотивованих підстав для відмови. Тобто з доданого до матеріалів справи листа нотаріуса (як зазначено в позовній заяві позивачем - відповідь - роз`яснення ) не вбачається відмови нотаріуса в видачі свідоцтва про право на спадщину [PERSON] після смерті чоловіка [PERSON] , померлого [INFO] , що було б підставою для звернення до суду з позовом для захисту порушених прав. Згідно п. 23 Постанови Пленуму Верховного Суду від 30.05.2008 року за № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження. Зі змісту позовної заяви вбачається, що у померлого [PERSON] є донька, як на день його смерті проживала спільно з ним та позивачкою, яку позивач не залучила відповідачем. Подання заяви про прийняття спадщини є дією, яку повинен вчинити спадкоємець, який бажає прийняти спадщину тоді, коли такий спадкоємець не проживав на час відкриття спадщини постійно зі спадкодавцем. Відповідно, пропустити строк на прийняття спадщини може спадкоємець, який постійно не проживав на час відкриття спадщини зі спадкодавцем. Із змісту позовної заяви вбачається, що спадкодавець [PERSON] помер [INFO] . Строк для прийняття спадщини відповідно до ст. 1270 ЦК України 08.06.2024 року. Вказані в позовній заяви причини пропуску строку на прийняття спадщини не є поважними. Окрім того до письмових доказів не надано підтвердження того, що спадкодавець [PERSON] на час відкриття спадщини взагалі не мав зареєстрованого місця проживання (перебування). Вважає, що позивачка пропустила строк для прийняття спадщини без поважних причин, так як зі змісту позовної заява, а також доданих до неї письмових доказів не вбачаються будь-які об`єктивні, непереборні та істотні перешкоди і труднощі для подання заяви, зазначені позивачкою обставини не свідчать про наявність у неї порушеного, невизнаного або оспорюваного права, яке підлягає захисту в судовому порядку. 01.04.2025 року нотаріус повідомив суд про відсутність заведеної спадкової справи після смерті [PERSON] ,, померлого [INFO] . 22.04.2025 року від представника позивача, адвоката Бойко А.В. надійшла заява про залучення третьої особи [PERSON] , [INFO] . Ухвалою судді Роздільнянського районного суду Одеської області від 22.04.2025 року було залучено в якості третьої особи, яка не заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору [PERSON] , [INFO] . Ухвалою суду від 27.06.2025 року закрито підготовче провадження у справі. Представник позивача, адвокат Бойко А.В. у судове засідання не з`явилась, надала заяву про розгляд справи без її участі. Представник відповідача Роздільнянської міської ради Одеської області в судове засідання не з`явився, повідомлений належним чином. Третя особа, [PERSON] в судове засідання не прибула, надала заяву про визнання позову та просила розгляд справи здійснювати без її участі. Судом встановлено наступне. Згідно свідоцтва про смерть серії [NUMBER] [PERSON] помер [INFO] . Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина на належне йому майно: земельна ділянка за адресою: [ADDRESS] , розташована на території Єреміївської сільської ради, с. Бурдовка (Хаджибейський лиман), площею 9,52 га, цільове призначення для садівництва (державний акт на право приватної власності на землю від 20.10.1993 року. Спадкоємцем першої черги за законом після смерті [PERSON] є донька померлого [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про народження серії [NUMBER] , та дружина [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про народження серії\~ [NUMBER] (а.с.24). В подальшому донька померлої [INFO] одружилась та обрала прізвище чоловіка [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії [NUMBER] , актовий запис №730 від 11.08.1995. Позивач [PERSON] зареєстрована за адресою: [ADDRESS] . Відомості про місце реєстрації спадкодавця в матеріалах справи відсутні. Як вбачається з листа приватного нотаріуса Роздільнянського районного нотаріального округу Курако К. Л. від 10.03.2025 року позивач зверталася до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після смерті чоловіка [PERSON] , який помер [INFO] , їй було рекомендовано, якщо вона не була зареєстрована та не проживала з спадкодавцем на момент його смерті, або подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини за місцем відкриття спадщини за письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, або звернутися до суду з позовом про визначення додаткового строку. Як вказує позивачка у позові, на момент смерті чоловіка вони проживали разом з ним та його донькою в квартирі позивачки, але спадкодавець не мав місця реєстрації, так як продав свою квартиру 07.06.2023 року та знявся з місця реєстрації . Згідно виписки з історії хвороби матір позивачки перебувала на стаціонарному лікуванні з 05.11.2024 по 11.11.2024. 15.06.2024 та 25.06.2024 позивачка отримала консультаційні висновки лікарів про стан свого здоров`я. Відповідно до ч. 1 ст.\~15\~ЦК\~України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України). За правилами ч. 1\~ст. 1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України). Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до частини першої статті 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. Особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Аналогічний правовий висновок викладено Верховним Судом України у постанові від 23.08.2017 року у справі № 6-1320цс17, у постановах Верховного Суду від 01.04.2019 року у справі №643/3049/16-ц (провадження № 61-39398св18), від 11.11.2020 року у справі № 750/262/20 (провадження № 61-14038св20), від 03.03.2020 року у справі № 145/148/20 (провадження № 61-16153св20). Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5)необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про смерть спадкодавця, незнання норм закону, тощо, то правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні. Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини, невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, проживання у спадковому майні після відкриття спадщини, несприятливі погодні умови тощо. Суд, вивчивши матеріали справи, заслухавши пояснення позивача, дослідивши надані письмові докази, прийшов до висновку про відмову в задоволенні позовних вимог [PERSON] . Відповідно до положень частини першої\~статті 81 ЦПК України\~кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Рішення може бути обґрунтоване лише доказами, одержаними у визначеному законом порядку та дослідженими в тому судовому засіданні, в якому ухвалюється рішення. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування. Встановлюючи наявність або відсутність фактів, якими обґрунтовувалися вимоги чи заперечення, визнаючи одні та відхиляючи інші докази, суд має свої дії мотивувати та враховувати, що доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Як вбачається з матеріалів справи, у визначений законом строк позивачка не прийняла спадщину. Останнім днем визначеного законом строку для прийняття спадщини є 08.06.2024 року, включно. При оцінці наявності поважних причин для визначення додаткового строку на прийняття спадщини, суди повинні розмежовувати два періоди та оцінювати наявність об`єктивних, непереборних перешкод для реалізації особою права на прийняття спадщини. Перший період період визначений законом для прийняття спадщини (6 місяців від дня відкриття спадщини), а другий період від дня закінчення шестимісячного строку для прийняття спадщини до дня звернення до суду із позовом при визначення додаткового строку для прийняття спадщини. На підтвердження поважності пропуску строку на звернення до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини позивачка надала до суду довідку про перебування її матері на стаціонарному лікуванні та довідки про встановлені їй самій діагнози. Оцінка поважності причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини повинна, у першу чергу, стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку для прийняття спадщини, суд досліджує поважність причини пропуску строку. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язанні з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Судом не можуть бути визнанні поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як тимчасова непрацездатність. Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду у справі 334/670/19 від 20.01.2021 року. Крім того, суд звертає увагу на те, що позивачем не доведено того, що встановлені їй або її матері діагнози не давали їй змоги звернутись до нотаріуса. До того ж, позивачка мала можливість надіслати заяву поштовою кореспонденцією до нотаріуса за місцем відкриття спадщини. Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 13.06.2018 року у справі № 173/1581/2015, від 17.10.2019 року у справі № 362/2685/17. 24.02.2022 року, відповідно до Закону України "Про правовий режим воєнного стану" Указом Президента України за №64/2022 по всій території Україні введено режим воєнного стану. Відповідно до пункту 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 року №164 "Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану" перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини. Щодо посилання позивача на введення на території України воєнного стану та карантинних обмежень, суд зазначає наступне. Листом Торгово-промислової\~палати від\~28.02.2022року №2024/02.0-7.1 засвідчено «форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили): військову агресію російської федерації проти України, що стало підставою введення воєнного стану із 05 години 30 хвилин 24.02.2022 року строком на 30 діб, відповідно до Указу Президента України від 24.02.2022 року №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні». Отже, основною ознакою форс-мажору, або ж обставин непереборної сили, є причинно-наслідковий зв`язок між форс-мажорними обставинами та неможливістю виконати конкретне зобов`язання. Верховний Суд\~уПостанові від 01.06.2021 року у справі №910/9258/20 та у Постанові від 09.11.2021\~року у\~справі №913/20/21,\~наголосив на\~тому,\~що форс-мажорні\~обставини не мають преюдиційного характеру, і при їх виникненні сторона повинна довести, що ці обставини були форс-мажорними саме для даного випадку виконання зобов`язання. Іншими словами, сама по собі війна з РФ не може автоматично означати індульгенцію від виконання будь-ким в Україні будь-яких зобов`язань, незалежно від того, існує реальна можливість їх виконати чи ні. Наказом Мінреінтеграції від 22.12.2022\~ року № 309 затверджено Перелік територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих РФ, Одеська область, на території якої проживала позивачка з моменту введення воєнного стану до даного переліку не вносилась. \~ \~ \~ \~ Також, позивачкою не надано жодного доказу щодо неможливості подання заяви до нотаріуса саме через карантинні обмеження. Перебування у депресії у зв`язку зі смертю близької людини, не є об`єктивними та непереборними труднощами, з якими закон пов`язує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини, оскільки глибокі душевні страждання у зв`язку зі смертю близько чи знайомої людини відчуває переважна більшість людей. Законодавець, встановлюючи строк для прийняття спадщини тривалістю шість місяців для усіх спадкоємців, очевидно враховував, що морально-психологічну сторону прийняття спадщини для спадкоємців (Постанова Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 20.01.2021 року у справі № 752/11156/18-ц). Порядок видачі свідоцтв про право на спадщину регламентовано Главою 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 року № 296/5 (далі Порядок). Згідно з пунктом 2.1 Глави 10 Порядку спадкова справа заводиться нотаріусом за місцем відкриття спадщини на підставі поданої (або такої, що надійшла поштою) першою заяви (повідомлення, телеграми) про прийняття спадщини, про відмову від прийняття спадщини, про відмову від спадщини, заяви про відкликання заяви про прийняття спадщини або про відмову від спадщини, заяви про видачу свідоцтва про право на спадщину, заяви спадкоємця на одержання частини вкладу спадкодавця у банку (фінансовій установі), заяви про видачу свідоцтва виконавцю заповіту, заяви виконавця заповіту про відмову від здійснення своїх повноважень, заяви другого з подружжя про видачу свідоцтва про право власності на частку в спільному майні подружжя у разі смерті одного з подружжя, заяви про вжиття заходів до охорони спадкового майна, претензії кредиторів. Якщо заява, на якій справжність підпису спадкоємця не засвідчена, надійшла поштою, вона приймається нотаріусом, заводиться спадкова справа, а спадкоємцю повідомляється про заведення спадкової справи та необхідність надіслати заяву, оформлену належним чином (справжність підпису на таких заявах має бути нотаріально засвідченою), або особисто прибути до нотаріуса за місцем відкриття спадщини (пункт 3.5 Глави 10 Порядку). Пунктом 3.23 Глави 10 Порядку передбачено, що своєчасно надісланою вважається заява, справжність підпису особи на якій засвідчена (або не засвідчена) нотаріально, що направлена поштовим відправленням до закінчення шестимісячного строку для прийняття спадщини і яка надійшла нотаріусу після закінчення цього строку. Нотаріус приймає такі заяви, заводить спадкову справу та у випадку надходження заяви, справжність підпису на якій не засвідчено нотаріально, надсилає лист спадкоємцю, в якому пропонується надіслати заяву, оформлену належним чином, або особисто прибути до нотаріуса за місцем відкриття спадщини. У таких випадках конверт підшивається у спадкову справу. Згідно з пунктом 2.1. розділу IV Порядку вчинення нотаріальних дій посадовими особами органів місцевого самоврядування, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України\~\~від 11.11.2011 року № 3306/5, спадкова справа заводиться посадовою особою органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини на підставі поданої (або такої, що надійшла поштою) першою заяви (повідомлення, телеграми), що свідчить про волевиявлення щодо спадкового майна, спадкоємців, визначених у статтях 1261, 1262, 1266 ЦК України, осіб, вказаних у заповіті, заінтересованих в охороні цього майна, або вимоги кредиторів. Отже позивачкою не наведено жодних поважних причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини та не надано доказів, які свідчать про наявність у неї об`єктивних, непереборних, істотних труднощів для подачі такої заяви в межах шестимісячного строку. Оскільки в задоволенні позову відмовлено в повному обсязі, судові витрати на користь позивача не стягуються та покладаються на позивача.\~\~\~\~ На підставі викладеного та

Outcome: dismissed