Jurisdiction: civil
Date: 2025-07-20 00:00:00

27.11.2024 року до Жовтневого (нова назва Новобаварського) районного суду міста Харкова звернувся представник заявника [PERSON] адвокат Скрипник С.І. із завою в порядку окремого провадження, в якій просить суд встановити факт родинних відносин між фізичними особами, а саме, що [PERSON] , [INFO] , є рідною онукою [PERSON] , [INFO] , німця за походженням. 29.11.2024 року ухвалою Жовтневого (нова назва Новобаварського) районного суду міста Харкова у відкритті провадження у цивільній справі за заявою [PERSON] про встановлення факту належності правовстановлюючого документа та встановлення факту родинних відносин, в частині вимог про встановлення факту належності [PERSON] , [INFO] , німцю за походженням, документа, що має юридичне значення, а саме свідоцтва про шлюб [PERSON] та [PERSON] (серія [NUMBER] ) та свідоцтва про народження [PERSON] ( [NUMBER] ) - відмовлено. В іншій частині ухвалою Жовтневого (нова назва Новобаварського) районного суду міста Харкова 29.11.2024 року заяву [PERSON] про встановлення факту родинних відносин - залишено без руху. Надано заявнику строк для усунення недоліків позовної заяви протягом 10 днів з дня отримання копії даної ухвали. На виконання ухвали суду від 29.11.2024 року представником відповідача вказані недоліки заяви були усунуті, подана уточнена заява та ухвалою Жовтневого (нова назва Новобаварського) районного суду міста Харкова від 13.12.2024 року прийнято заяву до розгляду, відкрито окреме провадження у цивільній справі за заявою [PERSON] , заінтересована особа: Регіональна комісія з реабілітації в Харківській області про встановлення факту родинних відносин. Призначено судове засідання. В обґрунтування вимог заяви зазначено, що [PERSON] (дошлюбне прізвище [PERSON] ) народилась [INFO] в с. Манченки Харківської області. Мати [PERSON] (дошлюбне прізвище [PERSON] ), народилась [INFO] в м. Люботин Харківської області, померла [INFO] у м. Люботин Харківської області. Батько [PERSON] . Шлюб між батьками заявника розірвано 20.03.1971 року, місцезнаходження [PERSON] на даний час невідомо. Баба заявника [PERSON] , [INFO] . Факт родинних відносин між [PERSON] та [PERSON] підтверджується свідоцтвом про народження останньої. [PERSON] була одружена з [PERSON] , [INFO] , уродженцем д. Сенскау Тори Західної Прусії, німцем за походженням, останній до 1933 року перебував у німецькому підданстві, колишній військовополонений імперіалістичної війни з 1916 року, офіцер німецької армії, з 1933 року підданий УРСР. У шлюбі народились двоє дітей [PERSON] та [PERSON] . У 1938 році [PERSON] , який працював ткачем в артелі «Галантерейщик» у місті Харкові, був заарештований органами НКВС УРСР, у тому ж році був репресований. У зв`язку із відсутністю у заявника інформації щодо [PERSON] , 1894 року народження, а саме копії документів, які посвідчують його особу (паспорт, метрика тощо) та інформації та копії підтверджуючих документів щодо родичів першої лінії спорідненості (батьки, діти, сестри, брати), а також копій документів відносно заарештованого [PERSON] , 26.09.2024 року заявник звернулася до Державного архіву Харківської області. 11.10.2024 року заявником була отримана відповідь Державного архіву Харківської області, із змісту якої вбачається, що в архівному фонді [PERSON] справи на репресованих громадян м. Харкова і Харківської області значиться [PERSON] , [INFO] , уродженець «д. Сенскау обл. Тори Западной Пруссии» (так у документі, значиться також: «дер. Сенская», «г. Сенскау», німець, з 1933 року підданий УРСР. До арешту мешкав за адресою: хут. Коваленки Манченківської сільської ради Харківського району. В анкеті заарештованого [PERSON] від 19.04.1938 року у графі «Состав семьи (близкие родственники, их имена, фамилии, адреса, и род занятий» вказано «3 чел. [PERSON] , Манченки х. Коваленки» (так у документі). У протоколі допиту [PERSON] від 27.04.1938 року у графі «Состав семьи (близкие родственники, их имена, фамилии, адреса и род занятий» вказано: «жена [PERSON] , домохозяйка, дети: [ADDRESS] месяцев» (так у документі). У протоколі допиту від 23-26 травня 1938 року « [PERSON] (близкие родственники, их имена, фамилии, адреса и род занятий» вказано: «жена [PERSON] , домохозяйка, дети: [ADDRESS] месяцев» (так у документі). Однак, архівні матеріали не містять інформації щодо подальшої долі [PERSON] після арешту, а також відсутні дані щодо його подальшої реабілітації. В окремих документах зазначається прізвище « [PERSON] », в інших « [PERSON] », що призводе до виникнення плутанини та неоднозначності. Інші документи, які могли б підтвердити неправильний правопис прізвища « [PERSON] » замість « [PERSON] » було втрачено і заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення. Також, у зв`язку із відсутністю у заявника копії свідоцтва про народження [PERSON] , [INFO] , яка є матір`ю заявника, остання через свого представника звернулась до Люботинського міського суду Харківської області із адвокатським запитом про надання копії запитуваного документу. 06.11.2024 року представником заявника була отримана відповідь Люботинського міського суду Харківської області разом із копією свідоцтва про народження [PERSON] ( [NUMBER] ). Із змісту документа вбачається, що [PERSON] народилась [INFO] , батьком [PERSON] є [PERSON] , матір`ю є [PERSON] . [PERSON] є особою, яка постраждала від репресій. За змістом ст.7 Закону України «Про реабілітацію жертв репресій комуністичного тоталітарного режиму 1917-1991 років» прийняття рішення з питань визнання осіб реабілітованими або потерпілими від репресій здійснюється Національною комісією з реабілітації за поданням регіональних комісій з реабілітації. Розгляд та прийняття рішень з питань визнання осіб реабілітованими або потерпілими від репресій здійснюється за заявою репресованої особи, її спадкоємців, будь-якого члена її сім`ї та інших осіб, вказаних у зазначеному законі. Отже у зв`язку з необхідністю звернення до Національної комісії (та інших компетентних органів) щодо реабілітації [PERSON] , виникла необхідність встановити факт родинних відносин, а саме, що [PERSON] , [INFO] , є рідною онукою [PERSON] , [INFO] , німця за походженням. Ухвалою Жовтневого (нова назва Новобаварського) районного суду міста Харкова від 16.01.2025 року заяву представника заявника про витребування доказів у цивільній справі за заявою [PERSON] , заінтересована особа: Регіональна комісія з реабілітації в Харківській області про встановлення факту родинних відносин задоволено. Зобов`язано Перший відділ державної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції надати суду: належним чином завірені копію свідоцтва про шлюб, який було укладено між [PERSON] та [PERSON] із зазначенням дошлюбного прізвища [PERSON] , [INFO] , а також копію її свідоцтва про народження та витяг з Державного реєстру актів цивільного стану про державну реєстрацію народження і зазначеного шлюбу. Витребувані докази надані на адресу суду. Учасники справи у судове засідання 21.07.2025 року не з`явилися, представник заявника [PERSON] адвокат Скрипник С.І. подав заяву, в якій просить суд розглянути вищевказану цивільну справу у його відсутність, заяву задовольнити у повному обсязі. Представник заінтересованої особи Регіональної комісії з реабілітації в Харківській області у судове засідання не з`явився, повідомлений належним чином про день і час розгляду справи, у відповідній заяві просив розглянути справу у його відсутність. У зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, у відповідності до положень ч. 2\~ст. 247 ЦПК України, судом не здійснювалося. Суд, дослідивши письмові докази, приходить до висновку про наявність підстав для часткового задоволення даної заяви, враховуючи наступне. Як вбачається з матеріалів справи, [PERSON] , 1894 року народження, уклав шлюб з [PERSON] , 1904 року народження, про що зроблено відповідний актовий запис та підтверджується копією свідоцтва про одруження серії [NUMBER] . Прізвище дружини після реєстрації шлюбу змінено на « [PERSON] » (а.с. 32). Згідно відповіді Державного архіву Харківської області від 11.10.2024 року, в архівному фонді Карні справи на репресованих громадян м. Харкова і Харківської області значиться [PERSON] , [INFO] , уродженець «д. Сенскау обл. Тори Западной Пруссии» (так у документі, значиться також: «дер. Сенская», «г. Сенскау», німець, з 1933 року підданий УРСР. До арешту мешкав за адресою: хут. Коваленки Манченківської сільської ради Харківського району. В анкеті заарештованого [PERSON] від 19.04.1938 року у графі «Состав семьи (близкие родственники, их имена, фамилии, адреса…)» вказано «3 чел. [PERSON] , Манченки х. Коваленки» (так у документі). У протоколі допиту [PERSON] від 27.04.1938 року у графі «Состав семьи (близкие родственники, их имена, фамилии, адреса и род занятий» вказано: «жена [PERSON] …, домохозяйка, дети: [ADDRESS] месяцев» (так у документі). У протоколі допиту від 23-26 травня 1938 року у графі «Состав семьи (близкие родственники, их имена, фамилии, адреса и род занятий) » вказано: «жена [PERSON] , домохозяйка, дети: [ADDRESS] месяцев» (так у документі) (а.с. 39-53). Згідно з відповіддю Люботинського міського суду Харківської області від 06.11.2024 року за вих. № 630/1116/13-ц/ЕП-289/24 та відповідно до копії свідоцтва про народження [PERSON] серії [NUMBER] , [PERSON] народилась [INFO] , батьком [PERSON] є [PERSON] , матір`ю є [PERSON] (а.с.23). Згідно з відповіддю Харківського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Харківському районі Харківської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції від 07.03.2025 року на ухвалу №639/7877/24 від 16.01.2025 року надано повний витяг з актовою запису про народження №49919106 від 07.03.2025р. на [PERSON] з відповідними змінами, який свідчить про те, що [PERSON] народилась [INFO] і її батьком є [PERSON] , а матір`ю [PERSON] (а.с.103-105). Разом з тією ж відповіддю надано повний витяг №49918990 від 07.03.2025р. з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про шлюб, який був укладений 18.08.1956 року, актовий запис 53, між [PERSON] та [PERSON] , прізвище дружини після реєстрації шлюбу [PERSON] (а.с. 106-108). [PERSON] народилася [INFO] , про що зроблено відповідний актовий запис №12. Її батьками зазначені [PERSON] та [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про народження серії [NUMBER] , виданого 14.10.1959 року (а.с. 31). Між тим, 28.07.1984 року [PERSON] , [INFO] , уклав шлюб з [PERSON] , [INFO] , про що зроблено відповідний актовий запис №142 та підтверджується копією свідоцтва про укладення шлюбу серії [NUMBER] . Прізвище дружини після укладення шлюбу змінено на « [PERSON] » (а.с. 36). Відповідно до ч.1 ст.2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Згідно з ч.1 ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Положеннями ч. 1\~ст. 13 ЦПК України визначено, що суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього\~Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до\~ст. 12 ЦПК України та згідно з ч.ч. 1, 5 та 6\~ст. 81 ЦПК України\~кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених\~цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасникам справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Згідно зі ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Відповідно до ч.1 ст. 293 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав. Разом з тим, згідно з п. 5 ч. 2 ст. 293 ЦПК України суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення, зокрема на підставі п.п.1, 6 ч.1 ст. 315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами, належності правовстановлюючих документів особі, прізвище, ім`я, по батькові, місце і час народження якої, що зазначені в документі, не збігаються з прізвищем, ім`ям, по батькові, місцем і часом народження цієї особи, зазначеним у свідоцтві про народження або в паспорті. Як роз`яснено в п.12\~постанови Пленуму Верховного суду України № 5 від 31.03.1995 р. «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення», при розгляді справи про встановлення факту належності правовстановлюючих документів особі, прізвище, ім`я, по батькові, місце і час народження якої, зазначені в документі, не збігаються з ім`ям, по батькові, прізвищем, місцем і часом народження цієї особи, вказаними у свідоцтві про народження або в паспорті, у тому числі, факту належності правовстановлюючого документа, в якому допущені помилки у прізвищі, імені, по батькові або замість імені чи по батькові зазначені ініціали суд повинен запропонувати заявникові подати докази про те, що правовстановлюючий документ належить йому і що організація, яка видала документ, не має можливості внести до нього відповідні виправлення. Разом з тим, цей порядок не застосовується, якщо виправлення в таких документах належним чином не застережені або ж їх реквізити нечітко виражені внаслідок тривалого використання, неналежного зберігання, тощо. Це є підставою для вирішення питання про встановлення факту, про який йдеться в документі, відповідно до чинного законодавства.\~\~\~\~ Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Частиною 2\~статті 78 ЦПК України зазначено, що\~обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Статтею 77 ЦПК України передбачено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Згідно зі ст. 80 ЦПК України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. Досліджені судом докази в їх сукупності, незважаючи на відсутність у заявника ряду оригіналів свідоцтв, дають підстави для встановлення факту родинних відносин, а саме, що заявник [PERSON] , [INFO] , є рідною онукою [PERSON] , [INFO] . Встановлення вказаного факту має для заявника юридичне значення з огляду на положення Закону України «Про реабілітацію жертв репресій комуністичного тоталітарного режиму 1917-1991 років», на підставі якого заявник звернулась до Регіональної комісії з реабілітації в Харківській області, що підтверджується відповіддю вказаної організації. Між тим, що стосується вимоги заявника одночасно зазначити походження [PERSON] , [INFO] , як німець, суд не знаходить підстав для задоволення заяви в цій частині, оскільки визначення походження та національності відбувається в іншому законному порядку і не потребує підтвердження судовим рішенням. Європейський суд з прав людини вказав що пункт 1\~статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод\~зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо надання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки з огляду на конкретні обставини справи (Проніна проти України, № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року). На підставі вищевикладеного та

Outcome: partial