Jurisdiction: civil
Date: 2025-07-17 00:00:00

позивач [PERSON] звернувся до Ірпінського міського суду Київської області з позовом про розірвання шлюбу. В обґрунтування позовних вимог зазначив, що 15.07.2016 він та відповідачка - [PERSON] зареєстрували шлюб у Вінницькому міському відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Вінницькій області, про що був складений актовий запис №1446. У подружжя народила дочка [INFO] [PERSON] . Проте, на даний час сімейні відносити суттєво погіршилися, подружжя втратили почуття любові та взаєморозуміння, погляди на життя та сім?ю істотно різняться. З початку воєнного стану стосунки погіршилися, з січня 2024 року, подружжя не проживає однією родиною, що сприяло прийняттю рішення про розлучення. Протягом останнього часу стосунки між Позивачем та Відповідачем розладились, через різні погляди на життя, цінності ведення спільного господарства і побуту, виховання дитини. Вже тривалий проміжок часу кожен з подружжя живе окремим життям своїми інтересами. Фактично сім`я припинила своє існування, а шлюб розпався та має лише формальний характер. За таких обставин позивач вважає, що примирення та збереження сім`ї не можливе, оскільки це буде суперечити інтересам подружжя та буде негативно позначатися на дитині. На даний час Позивач та Відповідач проживають окремо, сімейного життя не ведуть, шлюбних стосунків не підтримують, що може підтвердити сам Відповідач. Спроби примиритися між подружжям свого результату не принесли, сімейні стосунки не відновилися, шлюб остаточно припинив своє існування. У зв`язку з чим позивач, вважає за необхідне розірвати шлюб між ним та відповідачем. Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 11.02.2025 справу передано для розгляду судді Білогруд О.О. Ухвалою від 13.02.2025 відкрито провадження у справі, постановлено розгляд здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін, призначено до розгляду на 11.03.2025. 10.03.2025 до суду надійшло клопотання представника відповідача адвоката Орлик Л.А. про відкладення судового розгляду справи у зв`язку з необхідністю ознайомлення останньої з матеріалами справи. У зв`язку з чим розгляд справи по суті відкладено до 18.04.2025. 18.04.2025 від позивача надійшла заява про розгляд справи у його відсутність. Позовні вимоги підтримав у повному обсязі, судові витрати у справі просив залишити за ним, зазначив, що строку на примирення не потребує. До канцелярії суду 18.04.2025 від відповідачки надійшла заява про розгляд справи у її відсутність. Позовні вимоги визнала у повному обсязі, зазначила, що строку на примирення не потребує. Проте, 18.04.2025 від представника відповідачки адвоката Орлик Л.А. надійшло клопотання про відкладення розгляду, оскільки вона як представник не має змоги брати ц ньому участь, заперечила проти розгляду за відсутності сторони відповідача. Розгляд відкладено на 15.05.2025. В подальшому позивач повторно подав заяву про підтримання позвоних вимог, просив їх задовольнити, відповідачка 15.05.2025 подала заяву про відкладення засідання 15.05.2025, оскільки у ньому не матиме змогу барти участь її представник, а заяву про визнання позовних вимог, подану 18.04.2025 відкликає. Розгляд відкладено на 14.07.2025. У судовому засіданні 14.07.2025 позивач [PERSON] повністю підтримав позовні вимоги, просив їх задовольнити, ствердно зазначив, що примирення не можливо. Також просив залишити за ним понесені судові витрати. Відповідачка [PERSON] у судовому засіданні 14.07.2025 зазначила, що позовні вимоги визнає у повному обсязі, просить шлюб розірвати, при цьому строк на примирення надавати не потрібно. Частиною восьмою статті 279 ЦПК України передбачено, що при розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їх усні пояснення та показання свідків. Судові дебати не проводяться. У судовому засіданні 14.07.2025 на підставі частини першої статті 244 ЦПК України суд перейшов до стадії ухвалення судового рішення, оголошено, що рішення суду буде проголошено 18.07.2025 о 08:35. Фактичні обставини, встановлені судом. 15.07.2016 [PERSON] уклала шлюб з [PERSON] у Вінницькому міському відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Вінницькій області, про що 15.07.2016 складено відповідний актовий запис за № 1446. Вказане підтверджується копією свідоцтва про шлюб серії [NUMBER] (а.с.4). У період шлюбу у сторін [INFO] народилася дочка [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про народження серії [NUMBER] , виданого 14.09.2018 (а.с.12) Відповідно до статті 16 Загальної декларації прав людини від 10.12.1948, чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім`ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання. Шлюб може укладатися тільки при вільній і повній згоді сторін, що одружуються. Сім`я є природним і основним осередком суспільства і має право на захист з боку суспільства та держави. Відповідно до частини третьої статті 105 Сімейного кодексу України (далі СК України), шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, беручи до уваги вимоги статті 110 Сімейного кодексу України. Відповідно до частини першої статті 110 СК України, позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя. Згідно з частиною першою статті 24 СК України, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Відповідно до частини третьої статті 56 СК України, кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Шлюб припиняється внаслідок його розірвання (частина друга статті 104 СК України). Відповідно до частини другої статті 112 СК України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, що мають істотне значення. Особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище (стаття 113 СК України). Відповідно до частини другої статті 114 СК України, у разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу. Відповідно до частини другої статті 115 СК України, рішення суду про розірвання шлюбу після набрання ним законної сили надсилається судом до органу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем ухвалення рішення для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб. Відповідно до частини третьої статті 115 СК України, документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили. Згідно з положеннями частини четвертої статті 206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Суд, перевіривши фактичні обставини справи письмовими доказами, враховуючи, що регулювання шлюбно - сімейних відносин здійснюється на принципах добровільності, взаємоповаги, взаємопорозуміння, а держава забезпечує принцип свободи шлюбу та принцип свободи його розірвання, тобто шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка, а примушування до шлюбу не допускається, враховуючи, що сторони ініціативи щодо примирення не проявили, відповідачка визнала позовні вимоги і таке визнання відповідає вимогам закону, суд дійшов висновку про те, що позовні вимоги [PERSON] щодо розірвання шлюбу є обґрунтованими та підлягають задоволенню. Судові витрати по сплаті судового збору за його клопотанням залишити за позивачем. З урахуванням наведеного‚ на підставі статей 24, 56, 105, 110, 112 Сімейного кодексу України та

Outcome: approved