Jurisdiction: civil
Date: 2025-07-16 00:00:00

До суду звернувся представник позивача АТ «Універсал банк» Мєшнік К.І. з позовною заявою у якій просить стягнути з відповідача [PERSON] на користь АТ «Універсал банк» заборгованість за договором про надання банківських послуг «Monobank» від 15 червня 2023 року у розмірі 16617 гривень 71 копійок. Стягнути з [PERSON] на користь АТ «Універсал банк» суму сплаченого судового збору під час подачі позову до суду у розмірі 3028,00 гривень. Свої позовні вимоги обґрунтовує тим, що 15 червня 2023 року відповідач [PERSON] встановив мобільний додаток Monobank, який надає можливість клієнтові надавати банківські послуги через смартфон за допомогою мобільного додатку. Пройшовши реєстрацію відповідач [PERSON] підписала анкету-заяву клієнта до договору про надання банківських послуг Monobank шляхом застосування цифрового власноручного підпису. Підписання анкети заяву клієнт ознайомився та погодився з невід`ємною частиною анкети-заяви є запевнення клієнта до договору про надання банківських послуг Monobank з підписанням якого 15 червня 2023 року в мобільному додатку договір набув чинності. Запевнення відповідач підтвердив отримання примірника договору в мобільному додатку Monobank, ознайомлення та згоду з умовами договору, згідно з яким буде здійснюватися відкриття та обслуговування її рахунків, розміщення вкладів, отримання споживчого кредиту тощо, укладення договору, зобов`язання виконувати умови договору, стосовно інформації яка передбачена ч.2 ст.12 Закону України «Про фінансові послуги та державне регулювання ринків фінансових послуг» її надана шляхом розміщення у договорі на офіційному сайті банку. За п.2 анкети-заяви до договору про надання банківських послуг Monobank відповідач [PERSON] просила встановити кредитний ліміт на суму вказану у мобільному додатку, У разі виходу з пільгового періоду, що складає 62 календарних днів, на кредит буде нараховуватися відсоткова ставка на 3.1 % місяць з першого дня користування кредитом. За п.3 запевнення відповідач [PERSON] визнала, що умови передбачені ч.1 ст.6 Закону України «Про фінансові послуги та державне регулювання ринків фінансових послуг» визначені в договорі та тарифах та беззастережно погодилась з тим, що банк має право на свій розсуд в односторонньому порядку зменшувати або збільшувати розмір дозволеного кредитного ліміту. Про зміну доступного розміру, дозволеного кредитного ліміту банк повідомляє її шляхом надсилання повідомлення у мобільний додаток. На підставі укладеного договору відповідач отримав кредит у розмірі 15000 гривень, у вигляді встановленого кредитного ліміту та поточний рахунок, спеціальним платіжним засобом якого є платіжна картка [NUMBER] . Відповідно п.5.9 договору на суму наданого кредиту банк нараховує відсотки, які нараховуються за кожен календарний день використання кредитного ліміту, з розрахунку 365/366 календарних днів у році, за процентними ставками, зазначеними в тарифах .Відповідно до п.5.11 клієнт зобов`язаний щомісячно сплачувати щомісячний мінімальний платіж в розмірі та в термін зазначений у мобільному додатку. При несплаті щомісячного мінімального платежу, клієнт повинен сплатити штраф за несплату щомісячного мінімального платежу згідно з тарифами. Банк розглядає будь-який надісланий платіж клієнта як визнання клієнтом даного штрафу в розмірі платежу, що надійшов, але не більше суми штрафу, визначеного тарифами. Тарифи Пільговий період за карткою до 62 днів, пільгова відсоткова ставка 0.00001%, розмір обов`язкового щомісячного платежу за користування кредитними коштами 4% від заборгованості (не менше 100 гривень, але не більше залишку заборгованості), базова відсоткова ставка- 3.1% на місяць, збільшена відсоткова ставка на місяць за карткою на суму загальної заборгованості-6.2% на місяць. Згідно п.5.15 за порушення строків сплати щомісячного мінімального платежу клієнт сплачує банку відсотки в подвійному розмірі від базової процентної ставки, зазначеної в тарифах, що діє на дату нарахування відсотків. Згідно п.5.16 у разі порушення терміну сплати щомісячного мінімального платежу понад 90 днів вся заборгованість за кредитом вважається простроченою. На залишок простроченої заборгованості банк нараховує, а клієнт сплачує штраф у розмірі згідно з тарифами, але не більше 50% від суми, отриманого клієнтом кредиту. при цьому діє відсоткова ставка за користування кредитом у розмірі 0,0001% річних. Загальній розмір заборгованості відповідача [PERSON] за договором станом на 03 квітня 2025 року становить 16617,71 гривень в тому числі загальний залишок заборгованості за наданим кредитом -16617.71 гривень. Представник позивача\~від АТ\~«Універсал банк»\~до судового\~засідання не\~з`явився,\~був належно\~повідомлений про\~час,\~місце розгляду\~справи,\~однак повідомив\~суд про\~можливість розгляду\~справи за\~його відсутністю\~позовні вимоги\~підтримує,\~просить задовольнити.\~Увипадку неявки сторони відповідача до судового засідання просить розглянути справу заочно. Відповідач [PERSON] до судового засідання не з`явилась була належно повідомлена про час, місце розгляду справи як слід з поштового повідомлення, особисто отримала виклик до суду 03 липня 2025 року поставив підпис у доказ цього. Відзив стосовно позовних вимог надано не було. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання усіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Відповідно до положень ст. 280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи. З таких підстав суд вирішив розглядати справу заочно. Відповідно до положень ч.1 ст. 2 ЦПК України слід, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом. Частиною першою статті 8 Конституції України передбачено, що в Україні визнається і діє принцип верховенства права. Суддя, здійснюючи правосуддя, керується верховенством права (частина перша статті 129 Конституції України). Суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України (стаття 2 Закону України "Про судоустрій і статус суддів"). Статтею 15 ЦК України визначено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Отже, стаття 15 ЦК України визначає об`єктом захисту порушене, невизнане або оспорюване право чи цивільний інтерес. Порушення права пов`язане з позбавленням його володільця можливості здійснити (реалізувати) своє право повністю або частково. При оспорюванні або невизнанні права виникає невизначеність у праві, викликана поведінкою іншої особи. Згідно з положеннями ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інші обставини, які мають значення для вирішення справи. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування (частина перша статті 77 ЦПК України). Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи (стаття 79 ЦПК України). Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування (частина перша статті 80 ЦПК України). На підставі ч.1ч.7 ст. 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана\~довести ті\~обставини,\~на які\~вона посилається\~як на\~підставу своїх\~вимог і\~заперечень,\~крім випадків,\~встановлених цим\~Кодексом. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом Згідно\~статті 89 ЦПК України, виключне право оцінки доказів належить суду, який має оцінювати докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. У відповідності до вимог статті 83 ЦПК України, сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. Позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви. Якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу. У випадку визнання поважними причин неподання учасником справи доказів у встановлений законом строк суд може встановити додатковий строк для подання вказаних доказів. Докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, яка їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї. Доказами, які підтверджують наявність заборгованості та її розмір є первинні документи, оформлені відповідно до статті 9 Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність». Згідно з указаними положеннями закону підставою для бухгалтерського обліку господарських операцій є первинні документи. Для контролю та впорядкування оброблення даних на підставі первинних документів можуть складатися зведені облікові документи. Первинні та зведені облікові документи можуть бути складені у паперовій або в електронній формі. Судом досліджені надані стороною відповідача докази, а саме: З копії паспорта відповідача слід, що вона є громадянкою України.(а.с.33-34) З копії анкети-заяви до договору про надання банківських послуг вбачається, що відповідач [PERSON] звернулася до сторони позивача про відкривання кредитного ліміту на суму зазначену у мобільному додатку. Анкета-заява засвідчена особистим підписом відповідача. Відповідач погодився з тим, що невід`ємною частиною анкети-заяви є запевнення клієнта до договору про надання банківських послуг «Моnоbаnк» з підписанням якого в мобільному додатку договір набуває чинність.(а.с.14) Копія форми підтвердження електронного документу з якого слід, що відповідач [PERSON] отримала ключ для підписання договору.(а.с.15-16) Копія запевнення клієнта до договору про надання банківських послуг Моnоbаnк, що підтверджує отримання примірника договору в мобільному застосунку Моnоbаnк та підтверджує ознайомлення відповідача та згоду з умовами договору, згідно з яким буде здійснюватися відкриття обслуговування її рахунків, розміщених вкладів, отримання споживчого кредиту тощо. Мається підпис відкритого ключа відповідача.(а.с.17-18) Копія довідки про наявність рахунку від 03 квітня 2025 року клієнта [PERSON] відкритого Моnоbаnк тип рахунку чорна картка активний до 07/29 року.(а.с.19) Копію довідки про розмір встановленого ліміту з якої слід, що відповідачу [PERSON] встановлений розмір кредитного ліміту як клієнту через мобільний застосунок за договором про надання банківських послуг за карткою [NUMBER] станом на 03 квітня 2025 року, 17 червня 2023 року -2000,00 гривень, 26 червня 2023 року 0 гривень, 01 липня 2023 року -2000,00 гривень,23 вересня 2023 року -4000,00 гривень, 24 вересня 2023 року- 5000,00 гривень, 23 грудня 2023 року 15000,00 гривень.(а.с.20) Судом були дослідженні копія «Умов і правил обслуговування в АТ «Універсал Банк» приєднання банківських послуг щодо продуктів «Моnоbаnк».(а.с.21-27) Згідно копії тарифів Чорної картки «Monobank» споживчого кредиту відповідачу було відомо про основні умови кредитування з урахуванням побажань споживача, інформацію щодо реальної річної процентної ставки та орієнтованої загальної вартості кредиту для споживача, порядок повернення кредиту, додаткова інформація а також важливі правові аспекти.(а.с.28-29) Копія паспорта споживчого кредиту чорної картки monobank з якого слід, що відповідачу відомо про умови кредитування з урахуванням побажань споживача, орієнтована річна відсоткова ставка та орієнтована загальна вартість кредиту для споживача, порядок повернення кредиту графік повернення наданого кредиту.(а.с.30-32) Як слід з виписки по рахунку заборгованості відповідача [PERSON] вона активно користувалася кредитними коштами загальний залишок заборгованості за наданим кредитом становить 16617 гривень 71 копійок.(а.с.12-13) Як слід з ч.1 ст. 207 ЦК України , що правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах (у тому числі електронних), у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). Використання при вчиненні правочинів факсимільного відтворення підпису за допомогою засобів механічного, електронного або іншого копіювання, електронного підпису або іншого аналога власноручного підпису допускається у випадках, встановлених законом, іншими актами цивільного законодавства, або за письмовою згодою сторін, у якій мають міститися зразки відповідного аналога їхніх власноручних підписів. Згідно п.п.5,6,7\~ст.3\~Закону України\~«Про електронну\~комерцію» \~слід,\~що електронний\~договір -\~домовленість двох\~або більше\~сторін,\~спрямована на\~встановлення,\~зміну або\~припинення цивільних\~прав і\~обов`язків та\~оформлена в\~електронній формі; електронний\~підпис одноразовим\~ідентифікатором -\~дані в\~електронній формі\~у вигляді\~алфавітно-цифрової\~послідовності,\~що додаються\~до інших\~електронних даних\~особою,\~яка прийняла\~пропозицію (оферту)\~укласти електронний\~договір,\~та надсилаються\~іншій стороні\~цього договору; електронний правочин - дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків, здійснена з використанням інформаційно-комунікаційних систем. Абзац другий частини 2 статті 639 ЦК України передбачає, що договір, укладений за допомогою інформаційно-телекомунікаційних систем за згодою обох сторін вважається укладеним в письмовій формі. Відповідно до частини першої статті 181 ГК України господарський договір, як правило, існує в вигляді єдиного документа, підписаного сторонами. Допускається укладення господарських договорів у спрощеній формі шляхом обміну листами, факсограмами, телеграмами, телефонограмами та іншими засобами електронної комунікації, а також шляхом підтвердження прийняття до виконання замовлення, якщо законом не встановлено спеціальні норми до форми та порядку укладення даного виду договорів. Аналогічною правовою позицією є Постанова Верховного Суду №61-20799св19 у справі №561/77/19 від 16 грудня 2020 року щодо належності та законності підписання кредитних договорів за допомогою одноразового ідентифікатора та висновки викладені у постановах Верховного Суду від 09 вересня 2020 року у справі № 732/670/19, від 23 березня 2020 року у справі № 404/502/18, від 07 жовтня 2020 року № 127/33824/19. З викладеного, слід дійти висновку про те, що будь-який вид договору, який укладається на підставі Цивільного або Господарського кодексів України може мати електронну форму. Договір, укладений в електронній формі, є таким, що укладений у письмовому вигляді (статі 205, 207 ЦК України). За ч.1\~ст.\~526\~ЦК України слід, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Як слід з ст.536 ЦК України, що за користування чужими грошовими коштами боржник зобов`язаний сплачувати проценти, якщо інше не встановлено договором між фізичними особами. За ст.625 ЦК України слід, що боржник\~не звільняється\~від відповідальності\~за неможливість\~виконання ним\~грошового зобов`язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. Згідно ч.1\~ст.1054\~ЦК України слід, що за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. Відповідно до ч.2 ст.1050 ЦК України слід, що якщо договором встановлений обов`язок позичальника повернути позику частинами (з розстроченням), то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилася, та сплати процентів, належних йому відповідно до статті 1048 цього Кодексу. За ч.1\~ст.1048\~ЦК України\~слід,\~що позикодавець\~має право\~на одержання\~від позичальника\~процентів від\~суми позики,\~якщо інше\~не встановлено\~договором або\~законом.\~Розмір і\~порядок одержання\~процентів встановлюються\~договором.\~Якщо договором\~не встановлений\~розмір процентів,\~їх розмір\~визначається на\~рівні облікової\~ставки Національного\~банку України. У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики. Статтею 1052 даного Кодексу передбачено, що у разі невиконання позичальником обов`язків, встановлених договором позики, щодо забезпечення повернення позики, а також у разі втрати забезпечення виконання зобов`язання або погіршення його умов за обставин, за які позикодавець не несе відповідальності, позикодавець має право вимагати від позичальника дострокового повернення позики та сплати процентів, належних йому відповідно до статті 1048 цього Кодексу, якщо інше не встановлено договором. Отже, як було встановлено судом, сторона позивача уклавши з відповідачем [PERSON] кредитний договір в якості підпису був використаний електронний підпис з погодженням сторін. Сторона позивача виконуючи свої обов`язки надала відповідачу [PERSON] кредитні кошти шляхом перерахування коштів на картку відповідача. В свою чергу відповідач [PERSON] згідно кредитного договору зобов`язана була повернути кредит, однак порушуючи укладений договір не повертає стороні позивача грошові кошти для погашення заборгованості за кредитом, чим порушила умови кредитного договору. Вимоги сторони позивача є законні та підлягають задоволенню. Відповідно до ч.1 п.1 ч.2\~ст.141 ЦПК України, слід, що судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: у разі задоволення позову - на відповідача. Отже, сплачений судовий збір стороною позивача повинен бути стягнути з сторони відповідача, оскільки позовні вимоги позивача були задоволені. На підставі викладеного,

Outcome: approved