Jurisdiction: civil
Date: 2025-07-30 00:00:00

Відповідно до протоколу повторного автоматичного розподілу судової справи між суддями від 10.02.2025 у провадження судді Котормуса Т.І. надійшла цивільна справа за позовом позивача [PERSON] , у якій просить визначити додатковий трок для прийняття спадщини після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] в 3 місяці із дня вступу рішення суду в законну силу. В обґрунтування своїх позовних вимог посилається на те, що [INFO] померла її рідна сестра [PERSON] , після смерті якої відкрилась спадщина, зокрема на житловий будинок та земельну ділянку. За життя [PERSON] склала заповіт, яким все належне їй майно заповіла рідній сестрі - [PERSON] . Вказує, що інших спадкоємців за законом чи заповітом до майна померлої [PERSON] окрім неї немає. А тому, вона звернулась до приватного нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті сестри, однак у задоволенні такої заяви їй було відмовлено, зокрема через пропуск строку для подання відповідної заяви. Вказує, що вона пропустила строк для прийняття спадщини, зокрема через те, що на час відкриття спадщини у неї було скрутне матеріальне становище. Вважає, що строк для подачі заяви про прийняття спадщини вона пропустила з поважних причин, а тому просить визначити їй додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини. Ухвалою суду від 11.02.2025 було відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання. Ухвалою суду від 19.06.2025 підготовче засідання закрито, а справу призначено до судового розгляду по суті. В судовому засіданні представник позивача [PERSON] - адвокат Панюра Н.Ф. позовні вимоги підтримала, просила такі задовольнити. Суду пояснила, що позивачка не мала змоги у визначений законом термін звернутись до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті сестри [PERSON] , яка померла [INFO] , зокрема через відсутність коштів. Представник відповідача Кам`янка-Бузької міської ради Маценко О.О. в судове засідання не з`явилась, однак через канцелярію суду подала заяву, в якій просила справу розглянути без її участі, проти задоволення позовних вимог не заперечувала. За таких обставин суд вирішив розглянути справу без участі сторони відповідача. Заслухавши представника позивача, дослідивши матеріали цивільної справи у їх сукупності та взаємозв`язку, суд встановив наступні обставини справи та відповідні до них правовідносини. Судом встановлено, що [INFO] померла [PERSON] . Після смерті [PERSON] залишилося спадкове майно, а саме: житловий будинок [ADDRESS] та земельна ділянка для обстуговування даного будинку. За життя, 14.02.2005 [PERSON] склала заповіт, яким заповіла все належне їй майно, позивачці у справі [PERSON] (а.с. 8). Згідно довідок Желдецького старостинського округу від 14.11.2023, [PERSON] , до дня смерті [INFO] проживала та була зареєстрована у житловому будинку [ADDRESS] , і її заповіт від 14.02.2005 за №1 не змінювався і не скасовувався. Разом з [PERSON] , за вказаною адресою без реєстрації проживала та здійснювала за нею догляд сестра - [PERSON] (а.с.17-18), Судом встановлено, що позивачка [PERSON] звернулась до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини за законом після смерті своєї сестри [PERSON] . Разом з тим, як видно з листа державного нотаріуса Кам`янка-Бузької ДНК, Тимінській Н.М. відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, через те, що нею пропущений термін щодо прийняття спадщини після смерті [PERSON] , рекомендовано звернутись до суду. Спірні правовідносини між сторонами виникли у зв`язку з пропуском позивачем строку подання нотаріусу заяви про прийняття спадщини, які регулюються нормами Книги шостої Цивільного кодексу України. Так, відповідно до вимог ч.1 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Згідно з ч. 1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Відповідно до ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Часом відкриття спадщини є день смерті особи (ч. 2 ст. 1220 ЦК України). Частина 3 ст. 1272 ЦК України визначає, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Також, згідно ч. 2 ст. 1270 ЦК України якщо виникнення у особи права на спадкування залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється у три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття. Якщо строк, що залишився, менший як три місяці, він продовжується до трьох місяців. Судом встановлено, що позивачка [PERSON] на час смерті сестри [PERSON] , яка померла [INFO] , з нею проживала без реєстрації, однак не вступила фактично в управління або володіння спадковим майном, а також протягом 6 місяців з часу відкриття спадщини не подавала заяву нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини. Дану обставину визнає у своєму позові і сама позивачка та її представник у наданих в судовому засіданні поясненнях. З листа державного нотаріуса Кам`янка-Бузької ДНК від 28.04.2025, вбачається, що позивачці у видачі Свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті [PERSON] , з підстав пропуску строку для прийняття спадщини. У доводах позовної заяви позивачка [PERSON] щодо\~поважності пропуску\~строку для\~подання заяви\~про прийняття\~спадщини посилалась\~на те,\~що на час відкриття спадщини у неї було скрутне матеріальне становище. Як вказано у постанові Верховного Суду від 24.01.2020 по справі №192/1663/17, що судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім`єю), невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови. Якщо у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини, то правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні. Тому, оцінюючи наведенні позивачкою причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, суд дійшов висновку, що такі не можуть бути визнані судом як поважні та такі, що перешкоджали позивачці подати заяву про прийняття спадщини в установлений законом строк. Разом з тим, суд відзначає, що лише незначний часовий проміжок між закінченням строку прийняття спадщини та подачею позовної заяви про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини може бути підставою для задоволення таких вимог. Вказане узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, що викладена у справі № 681/203/17-ц від 17.10.2018. Суд вважає, що в даному випадку такий часовий проміжок є значним, так як з моменту відкриття спадщини після смерті [INFO] [PERSON] та заяви про прийняття спадщини від 20.03.2025 минуло більше 20 років, і за цей проміжок часу позивачка не вжила будь-яких розумних заходів для оформлення своїх спадкових прав. Отже, виходячи з конкретних обставин справи, суд дійшов висновку, що вказані позивачкою в позовній заяві обставини не свідчать про існування поважних причин у розумінні статті 1272 ЦК України. Наведенні позивачкою причини пропуску без підтверджуючих доказів самі по собі не свідчать про наявність об`єктивних, непереборних перешкод для звернення із заявою про прийняття спадщини та не є достатніми доказами для поновлення строку. На підставі наведеного, суд дійшов висновку, що в задоволенні позову необхідно відмовити.

Outcome: dismissed