Jurisdiction: civil
Date: 2025-07-16 00:00:00

В провадженні Броварського міськрайонного суду Київської області знаходилась вищевказана цивільна справа. В обгрунтування позовних вимог, представником позивача адвокатом Коваленко М.В. зазначено наступне. [PERSON] та [PERSON] 23.09.2006 року зареєстрували шлюб, внаслідок чого, прізвище дружини було змінено на « [PERSON] ». Від спільного подружнього життя у сторін народились двоє дітей [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] . Рішенням Броварського міськрайонного суду Київської області від 10.02.2020 року у цивільній справі №361/8414/19 -шлюб між сторонами було розірвано. Після чого, 11.01.2021р. Подільським районним судом м.Києва було видано судовий наказ №758/12348, відповідно до якого, з [PERSON] стягнуто аліменти на користь [PERSON] на утримання дітей у розмірі 1/3 частини заробітку боржника, але не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму на дитину відповідного віку та не менше 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з 04.11.2020 р. і до досягнення дітьми повноліття. Внаслідок реєстрації шлюбу між [PERSON] та позивачем [PERSON] 15.12.2023 р., актовий запис №1978, прізвище « [PERSON] » змінено на « [PERSON] ». Державним виконавцем Броварського міськрайонного відділу державної виконавчої служби Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ) відкрито виконавче провадження №ВП 65607681. Однак, відповідач [PERSON] , будучі обізнаним про наявність вказаного судового наказу, ухилявся від сплати аліментів й, станом на вересень 2023р., розмір заборгованості по аліментам на обох дітей склав 306\~109,84 грн. На теперішній час, позивач пред`являє вимоги щодо стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати відповідачем аліментів на утримання молодшої доньки [PERSON] , [INFO] , та просить суд стягнути з відповідача на її користь неустойку за прострочення сплати аліментів, яка дорівнює розміру заборгованості по аліментам за період з листопада 2020 року по вересень 2023 року 153\~054,92 грн. Присутня у судовому засіданні представник позивача адвокат Коваленко М.В. уточнила позовні вимоги, збільшивши їх розмір, просила суд стягнути з відповідача на користь позивача пеню за період несплачених аліментів з 04.11.2020 року по 30.10.2023р. у сумі 295\~803,88 грн. Також повідомила про зміну імені позивача з « [PERSON] » на « [PERSON] » відповідно до свідоцтва про зміну імені серії [NUMBER] . Присутні у судовому засіданні відповідач [PERSON] та його представник адвокат Попович В.С. не визнали позовні вимоги, просили суд відмовити у їх задоволенні, направили відзив на позов, за змістом якого зазначено наступне. Дійсно, відповідач є батьком дітей [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] від шлюбу з позивачем. Після розірвання шлюбу, діти залишились проживати з матір`ю, однак, старша донька побажала жити з ним та, з 27.10.2020 року, переїхала на постійне проживання за адресою відповідача. Незважаючи на цей факт, позивач у листопаді 2020 року звернулась до Подільського районного суду м.Києва, який видав судовий наказ від 11.01.2021р. про стягнення аліментів з нього на двох доньок, оскільки місце реєстрації старшої доньки залишилось без змін з позивачем. Також сторона відповідача вважає, що позивачем використані неналежні докази наявної заборгованості, оскільки розрахунок здійснений державним виконавцем на двох дітей, у той час як з ним проживає старша дитина, та на користь нього, з позивача [PERSON] були стягнуті аліменти на її утримання у розмірі частини від заробітку - рішенням Броварського міськрайонного суду Київської області від 14.06.2024р. у цивільній справі №361/846/23, починаючи з 01.02.2023р. і до досягнення дитиною повноліття. Під час судового розгляду, стороною відповідача було долучено докази щодо перебування відповідача у зоні бойових дій, як діючого військовослужбовця НГУ, як доказ незалежних від нього причин у несплаті аліментів, а також доказ відсутності станом на квітень 2025 року взагалі будь-якої заборгованості по сплаті аліментів. Враховуючи наведене, просять суд відмовити у задоволенні позовних вимог [PERSON] . Представником позивача було подано відповідь на відзив, а представником відповідача заперечення на відповідь на відзив, долучені до матеріалів справи. Заслухавши пояснення учасників процесу, вивчивши письмові докази у справі, суд доходить наступного. У судовому засіданні встановлено, що [PERSON] та [PERSON] 23.09.2006 року зареєстрували шлюб, внаслідок чого, прізвище дружини було змінено на « [PERSON] ». Від спільного подружнього життя у сторін народились двоє дітей [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] . Рішенням Броварського міськрайонного суду Київської області від 10.02.2020 року у цивільній справі №361/8414/19 - шлюб між сторонами було розірвано. Після чого, 11.01.2021р. Подільським районним судом м.Києва було видано судовий наказ №758/12348, відповідно до якого, з [PERSON] стягнуто аліменти на користь [PERSON] на утримання дітей у розмірі 1/3 частини заробітку боржника, але не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму на дитину відповідного віку та не менше 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з 04.11.2020 р. і до досягнення дітьми повноліття. Постановою Київського апеляційного суду від 08.10.2024р. було вирішено припинити стягнення з [PERSON] на користь [PERSON] аліментів в розмірі частки від усіх видів заробітку (доходу) щомісячно, на утримання [PERSON] , [INFO] , починаючи з 04.11.2020 року, які стягуються відповідно до судового наказу Подільського районного суду м.Києва від 20.05.2021р. у справі №758/12348/20, за виключенням періоду з 26.02.2022р. по 13.05.2022р. Вирішуючи по суті спір у даній справі, суд виходить з наступного. Згідно з частиною першоюстатті 196 СК Україниу разі виникнення заборгованості з вини особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду або за домовленістю між батьками, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка суми несплачених аліментів за кожен день прострочення від дня прострочення сплати аліментів до дня їх повного погашення або до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, але не більше 100 відсотків заборгованості. Неустойка (пеня) - це спосіб забезпечення виконання зобов`язання. Її завдання - сприяти належному виконанню зобов`язання, стимулювати боржника до належної поведінки. Однак таку функцію неустойка виконує до моменту порушення зобов`язання боржником. Після порушення боржником свого обов`язку неустойка починає виконувати функцію майнової відповідальності. Це додаткові втрати боржника, майнове покарання його за невиконання або невчасне виконання обов`язку сплатити аліменти. Стягнення неустойки є санкцією за ухилення від сплати аліментів. Ухиленням від сплати аліментів слід вважати дії або бездіяльність винної особи, спрямовані на невиконання рішення суду про стягнення з неї на користь стягувача визначеної суми аліментів. Вони можуть виразитись як у прямій відмові від сплати встановлених судом аліментів, так і в інших діях (бездіяльності), які фактично унеможливлюють виконання вказаного обов`язку (приховуванні заробітку (доходу), що підлягає обліку при відрахуванні аліментів, зміні місця роботи чи місця проживання з неподанням відповідної заяви про необхідність стягування аліментів тощо). Тлумачення вказаних норм свідчить, що стягнення пені, передбаченої абзацом 1 частини першоїстатті 196 СК України, можливе лише у разі виникнення заборгованості з вини особи, зобов`язаної сплачувати аліменти. Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 03 квітня 2019 року в справі №333/6020/16-ц викладений правовий висновок щодо обрахунку неустойки за прострочення сплати аліментів, який є обов`язковим для врахування при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин відповідно до ч. 4ст. 263 ЦПК України, у якому відступила від висновків Верховного Суду України щодо застосування норм права у подібних правовідносинах, викладених у раніше прийнятих постановах від 02 листопада 2016 року у справі № 6-1554цс16, від 16 березня 2016 року у справі № 6-2589цс15, від 03 лютого 2016 року у справі № 6-1477цс15 та від 16 березня 2016 року у справі № 6-300цс16, і дійшла висновку, що пеня за заборгованість зі сплати аліментів нараховується на весь розмір несплачених у відповідному місяці аліментів за кожний день прострочення її сплати, а її нарахування не обмежується тільки тим місяцем, в якому не проводилося стягнення. Розмір пені за місячним платежем розраховується так: заборгованість зі сплати аліментів за конкретний місяць (місячний платіж) необхідно помножити на кількість днів заборгованості, які відраховуються з першого дня місяця, наступного за місяцем, у якому мали бути сплачені, але не сплачувалися аліменти, до дня їх фактичної виплати (при цьому день виконання зобов`язання не включається до строку заборгованості) та помножити на один відсоток. Правило про стягнення неустойки (пені) у розмірі 1% від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення полягає в тому, що при обчисленні загальної суми пені за прострочення сплати аліментів враховується розмір несплачених аліментів за кожен місяць та кількість днів прострочення за кожним платежем окремо. Аліменти нараховуються щомісячно, тому строк виконання цього обов`язку буде різним, а отже, кількість днів прострочення сплати аліментів за кожен місяць також буде різною. Законодавець установив розмір пені - 1% за кожен день прострочення та період, за який нараховується пеня - за кожен день, починаючи з наступного, у який мала бути здійснена сплата аліментів за відповідний місяць, але таке зобов`язання не було виконане, і до дня, у який проведена сплата заборгованості чи до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені. Таке правило застосовується у разі прострочення виконання зобов`язання зі сплати аліментів за місяць, у який вони мали бути сплачені. Розмір пені за місячним платежем розраховується так: заборгованість зі сплати аліментів за конкретний місяць (місячний платіж) необхідно помножити на кількість днів заборгованості, які відраховуються з першого дня місяця, наступного за місяцем, у якому мали бути сплачені, але не сплачувалися аліменти, до дня їх фактичної виплати (при цьому день виконання зобов`язання не включається до строку заборгованості) та помножити та 1 відсоток. Тобто формула така: заборгованість за місяць х кількість днів заборгованості х 1%. За цим правилом обраховується пеня за кожним простроченим місячним платежем. Загальний розмір пені становить суму розмірів пені, обрахованої за кожним місячним (періодичним) платежем. У разі виплати аліментів частинами, необхідно зазначити, що якщо такі часткові платежі вчинені протягом місяця, у якому повинні сплачуватися аліменти, і їх загальна сума становить місячний платіж, визначений у рішенні суду про стягнення аліментів, вважається, що той з батьків, який повинен сплачувати аліменти, виконав ці зобов`язання. У разі, якщо місячний платіж сплачено не у повному розмірі, то пеня буде нараховуватися з першого дня місяця, наступного за місяцем сплати чергового платежу, на різницю між розміром, який мав бути сплачений на утримання дитини, та розміром фактично сплачених аліментів з урахуванням строку прострочення та ставки пені - 1%. Строк прострочення вираховується з урахуванням раніше зазначеного правила і починає перебіг з першого дня місяця, наступного за місяцем внесення періодичного платежу, до дня, який передує дню сплати заборгованості. У разі, якщо заборгованість зі сплати аліментів погашено частково в іншому місяці, то визначення пені на заборгованість зі сплати аліментів розраховується з урахуванням розміру несплаченої частки аліментів за певний місяць з дня сплати частки місячного платежу і до дня, який передує дню погашення заборгованості за відповідним місячним платежем, помножену на 1 %. Вказана правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 03 квітня 2019 року у справі №333/6020/16-ц. Розмір неустойки може бути зменшений судом з урахуванням матеріального та сімейного стану платника аліментів. У постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 14 грудня 2020 року у справі № 661/905/19 (провадження № 61-16670сво19) зазначено, що положенняЦК Українисубсидіарно застосовуються для регулювання сімейних відносин. Стягнення пені, передбаченої абзацом першим частини першоїстатті 196 СК України, можливе лише у разі виникнення заборгованості з вини особи, зобов`язаної сплачувати аліменти. УСК Українине передбачено випадки, коли вина платника аліментів виключається. У такому разі підлягають застосуванню норми цивільного законодавства. Якщо платник аліментів доведе, що вжив всіх залежних від нього заходів щодо належного виконання зобов`язання, то платник аліментів є невинуватим у виникненні заборгованості і підстави стягувати неустойку (пеню) відсутні. Саме на платника аліментів покладено обов`язок доводити відсутність своєї вини в несплаті (неповній сплаті) аліментів. Відповідно до частини четвертоїстатті 263 ЦПК Українипри виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Тобто відповідач зобов`язаний довести відсутність його вини у виникненні заборгованості зі сплати аліментів, що свідчить про наявність презумпції вини платника аліментів у виникненні заборгованості з їх сплати та є підставою для застосування до відповідача відповідальності, передбаченої частиною першоюстатті 196 СК України. При цьому стягнення пені, передбаченої абзацом першим частини першої 196СК України, можливе лише у разі виникнення заборгованості з вини особи, зобов`язаної сплачувати аліменти. Із врахуванням вищевказаного судового рішення, а також судових рішень, ухвалених у цивільній справі №361/846/23, державним виконавцем Броварського ВДВС МУ МЮ (м.Києв) у виконавчому провадженні №65607681 надано розрахунок боргу по сплаті аліментів [PERSON] за період з листопада 2020 року по жовтень 2023р., а саме 295\~803,88 грн. Враховуючи період заборгованості 1091 день та встановлений розмір пені 1% за кожен день прострочення, суд погоджується із здійсненим розрахунком стороною позивача розміру пені у сумі 295\~803,88 грн. При цьому, суд враховує наданий та долучений до матеріалів справи розрахунок заборгованості, здійснений державним виконавцем Цахло О. у ВП №65607681, відповідно до якого, станом на квітень 2025 року відсутня заборгованість у боржника [PERSON] щодо сплати аліментів на обох доньок. Суд враховує, що відповідачем вживалися усі залежні від нього заходи щодо належного виконання зобов`язання зі сплати аліментів на обох дітей, а також й заходи щодо стягнення аліментів з матері дітей, з якої вже не мешкала старша донька, та на користь якої, незважаючи на цю обставину, були стягнуті такі аліменти. Також суд приймає до уваги наявність об`єктивних та непереборних обставин, що перешкоджали відповідачу належним чином виконувати свій обов`язок у частині вчасної сплати аліментів на утримання меншої доньки - [PERSON] , [INFO] його перебування на військовій службі у лавах НГУ, що підтверджується долученими письмовими доказами, а також суд враховує відсутність на момент розгляду справи будь якої заборгованості зі сплати аліментів на обох доньок та зменшує розмір неустойки, що підлягає до стягнення з [PERSON] на користь [PERSON] до розміру 35000,00 грн. Згідно статті 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Відповідно до ч. 8 ст.141 ЦПК України, розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Оскільки позивач\~на підставі\~п.\~3 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» була звільнена від сплати судового збору за подачу вказаного позову до суду, а тому з відповідача слід стягнути судовий збір в дохід держави в розмірі 1211 гривень 20 копійок.

Outcome: partial