Jurisdiction: civil
Date: 2025-07-14 00:00:00

Короткий зміст позовних вимог. 26 травня 2025 року позивач АТ «Акцент-банк», в інтересах якого на підставі довіреності діє представник Шкапенко О.В., звернувся до суду з позовом шляхом пред`явлення позовної заяви до відповідача [PERSON] , яким просить стягнути на його користь з відповідача заборгованість за кредитним договором № АВН0СТ155101721718676153 від 23 липня 2024 року у розмірі 38984,56 гривень та витрати по сплаті судового збору. На обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що 23 липня 2024 року відповідач, будучи клієнтом банку, уклала з банком кредитний договір № АВН0СТ155101721718676153, щодо надання останній кредиту в розмірі 22000,00 гривень строком на 36 місяців (тобто до 22 липня 2027 року) зі сплатою процентів у розмірі 85,00 щорічно та комісії в розмірі 0,00 грн. (кредитний договір складається із заяви клієнта та графіку погашення кредиту). Станом на 26 травня 2025 року заборгованість відповідача за даним кредитним договором складає суму в розмірі 38984,56 гривень, яка складається з: 22000,00 гривень загальний залишок заборгованості за наданим кредитом (тілом кредиту); 15394,10 гривень загальний залишок заборгованості за процентами; 0,00 гривень загальний залишок заборгованості за комісією; 1590,46 гривень загальний залишок заборгованості за пенею. На даний час відповідач продовжує ухилятись від виконання своїх зобов`язань і не погашає заборгованість за кредитним договором, що є порушенням законних прав ті інтересів АТ «Акцент-банк», у зв`язку з чим останній вимушений звернутись до суду з даним позовом. Аргументи учасників справи. Відповідач відзиву на позов не надав, з будь-якими клопотаннями та заявами до суду не звертався. Рух справи. Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 27 травня 2025 року провадження по справі відкрито та призначено розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін. Участь у справі сторін та інших учасників справи. Представник позивача АТ «Акцент-банк» Шкапенко О.В., який діє на підставі довіреності, у судове засідання не з`явився, надав суду заяву про розгляд справи за його відсутності, в якій підтримав позовні вимоги, просив їх задовольнити, а у разі неявки в судове засідання відповідача, не заперечує проти заочного розгляду справи. Відповідач у судове засідання повторно не з`явилася, про день та час розгляду справи була повідомлена своєчасно і належним чином, причини неявки суду не повідомила. Враховуючи, що в судове засідання не з`явились усі учасники справи, відповідно до частини 2\~статті 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. У зв`язку з повторною неявкою в судове засідання належним чином повідомленого про дату, час та місце судового засідання відповідача, яка не повідомила про причини неявки та не подала відзив відповідно до\~статті 280 ЦПК України, суд за згодою представника позивача вважає за можливе проводити заочний розгляд справи та ухвалити заочне рішення. Фактичні обставини справи, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин. Судом встановлено, що 23 липня 2024 року відповідач [PERSON] звернулася до АТ «Акцент-Банк», з метою отримання банківських послуг, у зв`язку з чим підписала анкету-заяву про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг в АТ «Акцент-банк». У заяві зазначено, що відповідач підтвердила свою згоду на те, що підписана анкета-заява разом Умовами та Правилами надання банківських послуг і тарифами, правилами користування, основними умовами обслуговування та кредитування, складають між нею та банком договір про надання банківських послуг зі строком дії у 90 років, умови якого [PERSON] зрозумілі та вона не потребує додаткового тлумачення. До укладення угоди [PERSON] ознайомилася з актуальними Умовами та правилами надання банківських послуг АТ «Акцент-банк», що розміщені за посиланням: www.a-bank.com.ua/terms, з інформацією, яка розміщується на вебсайті та доступна за посиланням: www.a-bank.com.ua, в повному обсязі, відповідно до частини 2 статті 12 Закону України «Про фінансові послуги та державне регулювання ринків фінансових послуг», з довідкою про систему гарантування вкладів фізичних осіб. [PERSON] 18 липня 2024 засвідчила генерацію ключової пари удосконаленого електронного підпису з особистим ключем і відповідним йому відкритим ключем 03f20a9c9c582e28e7467de67d58fc0f8fc4a18abdc770533bf63859006551a950, що буде використовуватися для вчинення правочинів та платіжних операцій. Згідно з даними паспорта споживчого кредиту «Швидка готівка» встановлено: сума/ліміт кредиту 22000,00 гривень; строк кредитування 36 місяців; процентна ставка 85 % річних; загальні витрати за кредитом 40088,02 гривень; орієнтовна загальна вартість кредиту для споживача за весь строк користування кредитом (у тому числі тіло кредиту, відсотки, комісії та інші платежі) 62088,02 гривень; реальна річна процентна ставка 129,83 відсотків річних. Паспортом передбачено порядок повернення кредиту: щомісячними платежами по 1724,67 гривень протягом 36 місяців. Паспорт підписаний [PERSON] шляхом накладення електронного підпису. Згідно з заявою Клієнта № АВН0СТ155101721718676153 від 23 липня 2024 року [PERSON] звернулася до АТ «Акцент-банк» та просила надати кредит за послугою «Швидка готівка» на вказаних умовах: вид кредиту\~послуга «Швидка готівка»; тип кредиту-кредит строковий; мета отримання кредиту придбання товару/здійснення платежу/оплата послуг; сума кредиту 22000,00 гривень, строк кредиту 36 місяців з 2024-07-23 по 2027-07-22 включно, процентна ставка (фіксована) 85% на рік, номер платіжної картки, що є доступом до поточного рахунку, на який зараховується сума кредиту: 5169155122116385, рахунок для погашення заборгованості за кредитом: UA983077700000029099114064687. Положеннями заяви визначено, що Заява разом з Умовами і правилами надання банківських послуг, що розміщені на сайті банку: www/a-bank.com.ua, таблицею обчислення загальної вартості кредиту становить кредитний договір. Отримала їх примірники, вони їй зрозумілі та не потребують додаткового тлумачення. Заява містить відмітку про підпис [PERSON] від 23 липня 2024 року, що підтверджено електронним підписом за допомогою відкритого ключа 03f20a9c9c582e28e7467de67d58fc0f8fc4a18abdc770533bf63859006551a950. Згідно з таблицею обчислення загальної вартості кредиту для споживача та реальної річної процентної ставки за договором про споживчий кредит дата видачі: 23 липня 2024 року, дата платежу: з 23 серпня 2024 року по 22 липня 2027, усього 36 періоди; кількість днів у розрахунковому періоді 1094; чиста сума кредиту/сума платежу за розрахунковий період 62088,02 гривень; сума кредиту за договором 22000,00 гривень; проценти за користування кредитом 40088,02 гривень. Згідно з наданим банком розрахунком, заборгованість відповідача за вказаним договором станом на 26 травня 2025 року становить: залишок поточної заборгованості за наданим кредитом (тілом кредиту) 22000,00 гривень; залишок простроченої заборгованості (тілом кредиту) 1979,08 гривень; залишок заборгованості за нарахованими процентами: 142,49 гривень; залишок заборгованості за простроченими процентами 15251,61 гривень; загальний залишок заборгованості за процентами 15394,01 гривень; загальний залишок пені за порушення строків розрахунків 1590,46 гривень; загальний залишок заборгованості 38984,56 гривень. АТ «Акцент-банк» свої зобов`язання за кредитним договором виконало, та надало позичальнику грошові кошти, що підтверджується меморіальним ордером № TR.38057394.32420.65455 від 23 липня 2024 року, де зазначено призначення платежу видача кредиту згідно договору № ABH0CT155101721718676153 від 23/07/2024. Згідно з випискою по кредиту АТ «Акцент-банк» від 26 травня 2025 року, клієнт: [PERSON] , інформація по кредиту № ABH0CT155101721718676153, період: з 23 липня 2024 року по 25 травня 2025 року, заборгованість (станом на 25 травня 2025 року) становить 38937,29 гривень. Мотиви, з яких виходив суд, застосовані норми права та висновки суду. Відповідно до частин першої, другої\~статті 207 ЦК України\~правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). За змістом статей\~626,\~628 ЦК України\~договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Частиною 1\~статті 638 ЦК України\~встановлено, що істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. У\~статті 526 ЦК України\~передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього\~Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Відповідно до частини першої\~статті 1054 ЦК України\~за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти (частина 1\~статті 1048 ЦК України). Частиною 2\~статті 1054 ЦК України\~встановлено, що до відносин за кредитним договором застосовуються положення параграфа 1 цієї глави, якщо інше не встановлено цим параграфом і не випливає із суті кредитного договору. Кредитний договір укладається у письмовій формі. Кредитний договір, укладений з недодержанням письмової форми, є нікчемним (стаття 1055 ЦК України). Як передбачено\~статтею 627 ЦК України, відповідно до\~ст. 6 цього Кодексу\~сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього\~Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості. У статті 3 Закону України «Про електрону комерцію» зазначено, що електронний договір - це домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав і обов`язків та оформлена в електронній формі. Електронний договір, укладений шляхом обміну електронними повідомленнями, підписаний у порядку, визначеному статтею 12 цього Закону, вважається таким, що за правовими наслідками прирівнюється до договору, укладеного у письмовій формі. Кожний примірник електронного документа з накладеним на нього підписом, визначеним статтею 12 цього Закону, є оригіналом такого документа. Електронний договір вважається укладеним з моменту одержання особою, яка направила пропозицію укласти такий договір, відповіді про прийняття цієї пропозиції в порядку, визначеному частиною шостою цієї статті. Відповідь особи, якій адресована пропозиція укласти електронний договір, про її прийняття (акцепт) може бути надана шляхом: надсилання електронного повідомлення особі, яка зробила пропозицію укласти електронний договір, підписаного в порядку, передбаченому статтею 12 цього Закону; заповнення формуляра заяви (форми) про прийняття такої пропозиції в електронній формі, що підписується в порядку, передбаченому статтею 12 цього Закону; вчинення дій, що вважаються прийняттям пропозиції укласти електронний договір, якщо зміст таких дій чітко роз`яснено в інформаційній системі, в якій розміщено таку пропозицію, і ці роз`яснення логічно пов`язані з нею (стаття 11 Закону України «Про електронну комерцію»). Крім того,\~статтею 204 ЦК України\~встановлено, що правочин є правомірним, якщо його недійсність прямо не встановлена законом або якщо він не визнаний судом недійсним. Позивачем надано суду письмову форму укладеного договору № ABH0CT155101721718676153 від 23 липня 2024 року між [PERSON] та АТ «Акцент-банк», в якому зазначено, що підпис споживача електронний підпис. Укладений договір містить погоджені сторонами: суму кредиту, строк кредитування та проценти за користування кредитом. Будь-яких доказів на спростування того, що договір був укладений в електронному вигляді, відповідачем не надано. Верховний Суд у складі колегії суддів першої судової палати Касаційного цивільного суду у справі № 524/5556/19 від 12 січня 2021 року дійшов такого висновку: «Електронним підписом одноразовим ідентифікатором є дані в електронній формі у вигляді алфавітно-цифрової послідовності, що додаються до інших електронних даних особою, яка прийняла пропозицію (оферту) укласти електронний договір, і надсилаються іншій стороні цього договору. Це комбінація цифр і літер, або тільки цифр, або тільки літер, яку заявник отримує за допомогою електронної пошти у вигляді пароля, іноді в парі «логін-пароль», або смс-коду, надісланого на телефон, або іншим способом. При оформленні замовлення, зробленого під логіном і паролем, формується електронний документ, в якому за допомогою інформаційної системи (веб-сайту інтернет-магазину) вказується особа, яка створила замовлення. Оспорюваний договір про надання фінансового кредиту підписаний позивачкою за допомогою одноразового пароля-ідентифікатора, тобто укладення між сторонами спірного правочину підтверджено належними та допустимими доказами». Відповідно до частини 1\~статті 1048 ЦК України\~позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України. У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики. Згідно зі статтею 1049 згаданого Кодексу позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками. Відповідно до частини 1 статті 1056-1 ЦК України\~процентна ставка за кредитом може бути фіксованою або змінюваною. Тип процентної ставки визначається кредитним договором. Розмір процентів, тип процентної ставки (фіксована або змінювана) та порядок їх сплати за кредитним договором визначаються в договорі залежно від кредитного ризику, наданого забезпечення, попиту і пропозицій, які склалися на кредитному ринку, строку користування кредитом, розміру облікової ставки та інших факторів на дату укладення договору. Згідно зі статтею 629\~ЦПК України, договір є обов`язковим для виконання сторонами. Відповідно до\~статті 610 ЦК України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Згідно зі\~статтею 611 ЦК України, у разі порушення зобов`язання наступають правові наслідки, встановлені договором або законом. Відповідно до\~статті 625 ЦК України, боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. За правилами частини 3 статті\~12, частини 1 статті\~81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. В силу вимог частини 6\~статті 81 ЦПК України, доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. З урахуванням вищевикладеного та приймаючи до уваги, що [PERSON] не виконала належним чином зобов`язання щодо погашення заборгованості за кредитним договором, в обумовлені договором строки, суд висновує про наявність правових підстав для стягнення з відповідача на користь АТ «Акцент-банк» загального залишку заборгованості за наданим кредитом (тілом кредиту), в тому числі залишку заборгованості за процентами. Щодо стягнення загального залишку заборгованості за пенею суд зазначає таке. Особа може бути звільнена від цивільного обов`язку або його виконання у випадках, встановлених договором або актами цивільного законодавства (частина 1 статті 14 ЦК України). Критерії правомірності примусу суб`єкта цивільного права до певних дій (бездіяльності) пов`язуються з тим, що відповідні дії (бездіяльність) мають бути обов`язковими для такого суб`єкта (див. постанову Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 10 жовтня 2019 року у справі № 320/8618/15-ц (провадження № 61-4393сво18)). Указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" № 64/2022 від 24 лютого 2022 року, затвердженим\~Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" № 2102-ІХ від 24 лютого 2022 року, в Україні введено воєнний стан з 05.00 год 24 лютого 2022 року, який триває донині. У період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування у разі прострочення позичальником виконання грошового зобов`язання за договором, відповідно до якого позичальнику було надано кредит (позику) банком або іншим кредитодавцем (позикодавцем), позичальник звільняється від відповідальності, визначеної статтею 625 цього Кодексу, а також від обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за таке прострочення. Неустойка (штраф, пеня) та інші платежі, сплата яких передбачена відповідними договорами, нараховані включно з 24 лютого 2022 року за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) за такими договорами, підлягають списанню кредитодавцем (позикодавцем) (пункт 18 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України). Тлумачення пункту 18 Прикінцевих та\~перехідних положень\~ЦК України свідчить, що законодавець передбачив особливості у регулюванні наслідків прострочення виконання (невиконання, часткового виконання) певних грошових зобов`язань. Така особливість проявляється: в періоді існування особливих правових наслідків. Таким є період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування; в договорах на які поширюються специфічні правові наслідки. Такими є договір позики, кредитний договір, і в тому числі договір про споживчий кредит; у встановленні спеціальних правових наслідків прострочення виконання (невиконання, часткового виконання). Такі наслідки полягають в тому, що позичальник звільняється від відповідальності, визначеної частиною 2 статті 625\~ЦК України, а також від обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за таке прострочення. У разі якщо неустойка (штраф, пеня) та інші платежі, сплата яких передбачена відповідними договорами, нараховані включно з 24 лютого 2022 року за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) за такими договорами, підлягають списанню кредитодавцем (позикодавцем). Аналогічна правова позиція висловлена у постанові Верховного Суду від 31 січня 2024 року у справі №183/7850/22. Оскільки позивач звернувся до суду з позовом, яким крім іншого, просить стягнути з відповідача загальний залишок заборгованості за пенею, нарахованої у період дії воєнного стану, а саме з 23 липня 2024 року по 25 травня 2025 року за прострочення зобов`язання, відповідно [PERSON] звільняється від обов`язку сплати неустойки (пені) у період дії в Україні воєнного стану, а тому суд висновує про часткове задоволення позову АТ «Акцент-банк» до [PERSON] про стягнення заборгованості за кредитним договором. Щодо судових витрат. Згідно платіжного доручення № 6005315492070 від 26 травня 2025 року при пред`явленні позову до суду позивачем були понесені витрати по сплаті судового збору у розмірі 2422,40 гривень. Питання про розподіл судових витрат суд вирішує відповідно до вимог статті 141 ЦПК України, а саме судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Звертаючись до суду з позовом, АТ «Акцент-банк» пред`явило одну вимогу майнового характеру (стягнення заборгованості за кредитним договором) на суму (ціну позову) 38984,56 гривень, тоді як суд дійшов висновку про часткове задоволення заявлених вимог на суму 37394,01 гривень, що становить 96 % від ціни позову. За наведених обставин та відповідно до вимог статей 133, 137, 141 ЦПК України з [PERSON] підлягає стягненню на користь держави судовий збір в розмірі 2325,50 гривень (2422,40 х 96% : 100). На підставі викладеного,

Outcome: partial