Jurisdiction: civil
Date: 2025-07-01 00:00:00

19.09.2024 р. [PERSON] звернувся до суду з позовом до Київської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, яка залишилась після [PERSON] , померлої [INFO] . Свої вимоги позивач обґрунтовує тим, що він є сином [PERSON] , померлої [INFO] . Після смерті [PERSON] залишилась спадщина у вигляді належного їй майна. За своє життя [PERSON] залишила заповіт на ім`я позивача, про що останньому не було відомо. Позивач, після того як дізнався про наявність складеного [PERSON] на нього заповіту, з метою прийняття спадщини звернувся у встановленому законом порядку до нотаріуса з відповідною заявою, однак йому було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом з причин пропуску ним встановленого законом шестимісячного строку для прийняття спадщини. Позивач зазначає, що пропустив вказаний строк з поважних причин, оскільки не був обізнаним про наявність складеного на його ім`я заповіту. Таким чином, оскільки позивач вважає, що з поважних причин пропустив встановлений законом шестимісячний строк для прийняття спадщини, яка залишилась після смерті його матері [PERSON] , тому звернувся до суду з даним позовом. Ухвалою від 24.09.2024 р. відкрито провадження у справі, розгляд якої вирішено проводити в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання. Ухвалою від 13.05.2025 р. закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті. Позивач та його представник в судовому засіданні позовні вимоги підтримали, просили суд задовольнити їх у повному обсязі з підстав викладених в позові та інших поданих ними заявах по суті справи. Представник відповідача в судове засідання не з`явився, однак на адресу суду надійшов його відзив на позовну заяву, зі змісту якого вбачається, що останній проти позовних вимог заперечив, просив суд відмовити у їх задоволенні та розглянути справу за його відсутності. Вислухавши пояснення сторони позивача, дослідивши письмові докази, які містяться в матеріалах справи, врахувавши показання свідків, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав. Перевіряючи обставини справи судом встановлено, що [INFO] померла [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] . Відповідно до копії свідоцтва про народження серії [NUMBER] , [PERSON] , [INFO] , є сином померлої [PERSON] . З показань позивача, допитаного у якості свідка, встановлено, що [PERSON] за життя казала, що оформила спадщину не на нього, а на іншу особу, яка не є її родичем. 15.08.2023 р. [PERSON] складено заповіт, який посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Щадко О.І., згідно з яким остання заповіла все належне їй майно [PERSON] , [INFO] . Позивач, після того як дізнався про наявність складеного [PERSON] на його ім`я заповіту, з метою прийняття спадщини звернувся у встановленому законом порядку до державного нотаріуса з відповідною заявою. 02.07.2024 р. державним нотаріусом на підставі заяви [PERSON] про прийняття спадщини заведено спадкову справу № 695/2024 щодо майна померлої [PERSON] , що підтверджується витягом про реєстрацію у спадковому реєстрі. Відповідно до листа державного нотаріуса від 05.04.2025 р., єдиним спадкоємцем, який звернувся за прийняттям спадщини після смерті [PERSON] є її син [PERSON] . Разом з тим, 02.07.2024 р. державним нотаріусом було відмовлено позивачу у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом з причин пропуску ним встановленого законом шестимісячного строку для прийняття спадщини, що підтверджується копією постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії. Згідно з ч.1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до ч.3 до ст. 1272 ЦК України суд, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. При цьому, згідно з роз`ясненнями, які містяться у пункті 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 р. № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. У резолютивній частині рішення суд повинен вказати відповідно певний період часу з моменту набрання судовим рішенням законної сили, протягом якого спадкоємець може подати заяву про прийняття спадщини, а не конкретну календарну дату, до якої спадкоємець може подати заяву про прийняття спадщини. Додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, не може перевищувати шестимісячного строку, встановленого статтею 1270 ЦК для прийняття спадщини. Судом встановлено, що позивач не звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті своєї матері [PERSON] у встановлений законом шестимісячний строк, оскільки за своє життя [PERSON] планувала оформити спадщину не на нього, на іншу особу, при цьому останній не був обізнаним про наявність складеного на його ім`я заповіту, що підтверджується матеріалами справи та показаннями допитаних в судовому засіданні свідків. Враховуючи, що позивач з об`єктивних причин не звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини протягом шести місяців після смерті своєї матері [PERSON] , зокрема у зв`язку з тим, що не був обізнаним про наявність складеного [PERSON] на його ім`я заповіту, яка за життя планувала оформити спадщину зовсім на іншу особу, суд вважає причини пропуску позивачем строку для подання заяви про прийняття спадщини, яка залишилась після [PERSON] , померлої [INFO] , поважними, а тому приходить до висновку про задоволення позову та визначає позивачу додатковий строк для подання ним заяви про прийняття спадщини в три місяці з моменту набрання даним рішенням суду законної сили.

Outcome: approved