Jurisdiction: civil
Date: 2025-07-02 00:00:00

Керівник Знам`янської окружної прокуратури Кіровоградської області звернувся до суду з цим позовом в інтересах держави в особі Кропивницької районної державної адміністрації Кіровоградської області до [PERSON] та просить суд стягнути з неї на користь держави в особі Кропивницької районної державної адміністрації Кіровоградської області, шкоду завдану кримінальним правопорушенням в розмірі 159528,45 грн. Позов мотивує тим, що ухвалою Новгородківського районного суду Кіровоградської області від 14 травня 2024 року закрито у зв`язку із закінченням строків давності кримінальне провадження за обвинуваченням [PERSON] у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 191 КК України. [PERSON] у кримінальному провадженні обвинувачувалась у розтраті чужого майна, шляхом зловживання службовою особою службовим становищем на суму 159528,45 грн. Закриття кримінального провадження стосовно [PERSON] відбулось за нереабілітуючих підстав, а відтак вона повинна відшкодувати завдану шкоду. Інтереси держави охоплюють широке і водночас чітко не визначене коло законних інтересів, які не піддаються точній класифікації, а тому їх наявність повинна бути предметом самостійної оцінки суду в кожному випадку звернення прокурора з позовом. Надмірна формалізація інтересів держави, особливо у сфері публічних правовідносин, може призвести до необґрунтованого обмеження повноважень прокурора на захист суспільно значущих інтересів там, де це потрібно. Із врахуванням того, що «інтереси держави» є оціночним поняттям, прокурор у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави. Інтереси держави у сфері розпорядження бюджетними коштами полягають в ефективному використанні таких коштів, дотриманні цілей бюджетних процедур. Порушення зазначених інтересів держави полягає у незаконному перерахуванні бюджетних коштів в сумі 159528,45 грн, що є шкодою, завданою кримінальним правопорушенням, внаслідок винних та умисних неправомірних дій [PERSON] як начальника відділу освіти, молоді та спорту Долинської районної державної адміністрації Кіровоградської області. Такі дії створюють загрозу фінансово-економічній безпеці держави, порушують принцип ефективності та результативності при розпорядженні бюджетними коштами. Компетентним суб`єктом владних повноважень щодо захисту зазначених інтересів є Кропивницька районна державна адміністрація Кіровоградської області, яка є правонаступником відділу освіти, молоді та спорту Долинської районної державної адміністрації Кіровоградської області. Уповноважені державні та інші органи зобов`язані вживати (реалізовувати) комплекс організаційно-правових та інших заходів, спрямованих на створення умов для такого захисту прав. Водночас, Кропивницькою районною державною адміністрацією Кіровоградської області не забезпечено належного виконання функцій щодо ефективного використання коштів місцевого бюджету та допущено пасивність у захисті порушених інтересів територіальної громади, яка полягає у невжитті заходів щодо повернення зайво сплачених коштів. Враховуючи наведене, прокурор звертається до суду з цим позовом в інтересах Кропивницької районної державної адміністрації Кіровоградської області, як компетентного органу, уповноваженого державою на здійснення повноважень у спірних правовідносинах. Нездійснення захисту інтересів держави компетентним суб`єктом владних повноважень полягає в тому, що Кропивницькою районною державною адміністрацією Кіровоградської області не вжито заходів щодо стягнення шкоди, завданої кримінальним правопорушенням. Зокрема, 27 травня 2024 року позивачу стало відомо про порушення інтересів держави, оскільки Знам`янською окружною прокуратурою Кіровоградської області спрямовано запит повідомлення № 52/02-4091вих-24 в якому викладено обставини порушення інтересів держави, що потребують захисту. На цей лист Кропивницькою районною державною адміністрацією Кіровоградської області надано відповідь № 01-22/238/1 від 29 травня 2024 року в якій повідомлено, що самостійно позовну заяву не планують пред`явити, що свідчить про бездіяльність. На переконання прокурора ці обставини є достатнім аргументом для підтвердження бездіяльності позивача та обґрунтованою підставою для застосування представницьких повноважень прокурором з метою захисту порушених інтересів держави. Прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження судом підстав для представництва. Якщо прокурору відомі причини такого незвернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові. Якщо з відповіді зазначеного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим. Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню тощо. З метою забезпечення захисту порушених інтересів держави, дотримуючись вимог ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», Знам`янською окружною прокуратурою Кіровоградської області на адресу Кропивницької районної державної адміністрації Кіровоградської області направлено повідомлення про намір звернення до суду в інтересах держави, в якому викладено обставини необхідності звернення з позовом до [PERSON] (№ 52/02-4091вих-24 від 27 травня 2024 року). Відповідачка [PERSON] надіслала до суду відзив на позовну заяву. Позов не визнає та просить відмовити в ньому. Зазначає, що судове слідство було проведено упереджено та необ`єктивно. Оцінюючи вартість двадцяти семи ноутбуків експерти не оцінили вартість апаратної частини, придбаної разом з ноутбуками, а саме: ліцензійної операційної системи «Windows 10 Pro»; ліцензійного пакету офісного програмного забезпечення на основі ліцензійного вільного поширення, сумісного з обраною ОС з наявністю україномовної підтримки; програмного засобу для управління комп`ютерним класом з українською мовою інтерфейсу; антивірусного програмного забезпечення; програмного засобу для роботи з електронною книгою на основі ліцензій вільного поширення з україномовним інтерфейсом з технологією захисту авторських прав DRM. На переконання [PERSON] слідством не було підтверджено розмір збитків, відсутні підстави для представництва інтересів держави прокурором, а також відсутній склад правопорушення, що дає підстави для відшкодування шкоди. Керівником Знам`янської окружної прокуратури Кіровоградської області надіслано до суду відповідь на відзив. У цій заяві по суті прокурор вважає безпідставними доводи відзиву щодо відсутності підстав для відшкодування шкоди, а також відсутності підстав для представництва. Просить позов задовольнити. \~ \~ \~ \~У судовому засіданні прокурор Волковська С.В. позов підтримала та просила його задовольнити. \~ \~ \~ \~Представник Кропивницької районної державної адміністрації Кіровоградської області в судове засідання не з`явився, однак надіслав до суду клопотання про розгляд справи за його відсутності, позов підтримує. \~ \~ \~ \~У судовому засіданні представник відповідачки [PERSON] , [PERSON] позов не визнала та просила залишити його без задоволення. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Суд, заслухавши пояснення прокурора та представника відповідачки, дослідивши матеріали справи, оцінивши докази в їх сукупності, дійшов до висновку про задоволення позову з таких підстав. Статтею 76 ЦПК України передбачено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Згідно з ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ч. 6 ст. 82 ЦПК України вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. \~ \~ \~ \~Судом установлено, що ухвалою Новгородківського районного суду Кіровоградської області від 14 травня 2024 року [PERSON] звільнено від кримінальної відповідальності за ч. 2 ст. 191 КК України на підставі п. 3 ч. 1 ст. 49 КК України у зв`язку із закінченням строків давності притягнення до кримінальної відповідальності, кримінальне провадження закрито. \~ \~ \~ \~Цією ухвалою Долинського районного суду Кіровоградської області від 14 травня 2024 року цивільний позов прокурора у кримінальному провадженні залишено без розгляду, вирішено питання про процесуальні витрати та речові докази. \~ \~ \~ \~У кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 12019120270000706 від 15 травня 2019 року, яке ухвалою Долинського районного суду Кіровоградської області від 14 травня 2024 року було закрито у зв`язку із закінченням строків давності, [PERSON] обвинувачувалась у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 191 КК України, а саме у розтраті чужого майна шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем на суму 159528,45 грн. Згідно з п. 3 ч. 1 ст. 131-1 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка здійснює, зокрема, представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом. Поняття «інтереси держави» на даний час в законі не закріплене, проте таке визначення міститься в рішенні Конституційного Суду України № 3-рп/99 від 8 квітня 1999 року, згідно з яким поняття «інтереси держави» є оціночним і в кожному конкретному випадку прокурор або його заступник самостійно визначає, з посиланням на законодавство, підстави подання позову, вказує в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних інтересів держави, обґрунтовує необхідність їх захисту та зазначає орган уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах. За ч. 1 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» (далі Закон), представництво прокурором інтересів держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист таких інтересів, у випадках та порядку, встановлених законом. При цьому прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження (ч. 3 ст. 23 Закону). Чинним законодавством чітко не визначено, що необхідно розуміти під «нездійсненням або неналежним здійсненням суб`єктом владних повноважень своїх функцій», у зв`язку з чим прокурор у кожному випадку обґрунтовує та доводить наявність відповідних фактів самостійно з огляду на конкретні обставини справи. Інтереси держави охоплюють широке і водночас чітко не визначене коло законних інтересів, які не піддаються точній класифікації, а тому їх наявність повинна бути предметом самостійної оцінки суду в кожному випадку звернення прокурора з позовом. Надмірна формалізація інтересів держави, особливо у сфері публічних правовідносин, може призвести до необґрунтованого обмеження повноважень прокурора на захист суспільно значущих інтересів там, де це потрібно. Із врахуванням того, що «інтереси держави» є оціночним поняттям, прокурор у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавством, на підставі якого подається позов, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави. Інтереси держави у сфері розпорядження бюджетними коштами полягають в ефективному використанні таких коштів, дотриманні цілей бюджетних процедур. Порушенням зазначених інтересів держави на переконання прокурора у цій справі є незаконне перерахування бюджетних коштів в сумі 159528,45 грн, що є шкодою, завданою кримінальним правопорушенням, внаслідок винних та умисних неправомірних дій [PERSON] як начальника відділу освіти, молоді та спорту Долинської районної державної адміністрації Кіровоградської області. Такі дії створюють загрозу фінансово-економічній безпеці держави, порушують принцип ефективності та результативності при розпорядженні бюджетними коштами. Компетентним суб`єктом владних повноважень щодо захисту зазначених інтересів є Кропивницька районна державна адміністрація Кіровоградської області, яка є правонаступником відділу освіти, молоді та спорту Долинської районної державної адміністрації Кіровоградської області. Уповноважені державні та інші органи зобов`язані вживати (реалізовувати) комплекс організаційно-правових та інших заходів, спрямованих на створення умов для такого захисту прав. Водночас, Кропивницькою районною державною адміністрацією Кіровоградської області не забезпечено належного виконання функцій щодо ефективного використання коштів місцевого бюджету та допущено пасивність у захисті порушених інтересів територіальної громади, яка полягає у невжитті заходів щодо повернення зайво сплачених коштів. Враховуючи наведене, прокурор звертається до суду з цим позовом в інтересах Кропивницької районної державної адміністрації Кіровоградської області, як компетентного органу, уповноваженого державою на здійснення повноважень у спірних правовідносинах. Нездійснення захисту інтересів держави компетентним суб`єктом владних повноважень полягає в тому, що Кропивницькою районною державною адміністрацією Кіровоградської області не вжито заходів щодо стягнення шкоди, завданої кримінальним правопорушенням. Зокрема, 27 травня 2024 року позивачу стало відомо про порушення інтересів держави, оскільки Знам`янською окружною прокуратурою Кіровоградської області спрямовано запит повідомлення № 52/02-4091вих-24 в якому викладено обставини порушення інтересів держави, що потребують захисту. На цей лист Кропивницькою районною державною адміністрацією Кіровоградської області надано відповідь № 01-22/238/1 від 29 травня 2024 року в якій повідомлено, що самостійно позовну заяву не планують пред`явити, що свідчить про бездіяльність. Великою Палатою Верховного Суду в постанові від 15 жовтня 2019 року у справі № 903/129/18 зазначено, що сам факт не звернення уповноваженого суб`єкта владних повноважень до суду з позовом, який би відповідав вимогам процесуального законодавства та відповідно мав змогу захистити порушені державні інтереси, свідчить про те, що вказаний суб`єкт неналежно виконує свої повноваження, у зв`язку із чим у прокурора виникають обґрунтовані підстави для захисту інтересів держави та звернення до суду з позовом, що відповідає нормам національного законодавства та практиці Європейського суду з прав людини. Отже, Кропивницькою районною державною адміністрацією Кіровоградської області, як уповноваженим державою органом у спірних правовідносинах, протягом розумного строку не вжито ефективних заходів щодо захисту порушених інтересів держави. Позивачем підстави для представництва прокурором інтересів держави не оспорювались та не оспорюються. \~ \~ \~ \~Доводи представника відповідачки про відсутність підстав для представництва інтересів держави прокурором, спростовуються вищезазначеним та на переконання суду є необґрунтованими. За змістом п. 8 ч. 2 ст. 16 ЦК України одним зі способів захисту цивільних прав та інтересів є відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди. \~ \~ \~ \~Згідно з ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. У чч. 1, 2 ст. 22 ЦК України\~визначено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками, зокрема, є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). \~ \~ \~ \~За загальним правилом для прийняття судом рішення про відшкодування шкоди необхідно довести такі факти: неправомірність поведінки особи. Неправомірною поведінкою можна вважати будь-яку поведінку, внаслідок якої завдано шкоду, якщо завдавач шкоди не був уповноважений на такі дії; наявність шкоди; причинний зв`язок між протиправною поведінкою та шкодою; вина завдавача шкоди. Цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини завдавача шкоди. Якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. У цій цивільній справі внаслідок кримінального діяння відповідачки, заподіяно шкоди на суму 159528,45 грн, а відтак ця шкода підлягає відшкодуванню шляхом стягнення на користь держави в особі, уповноваженого органу цієї суми коштів. Ухвала Новгородківського районного суду Кіровоградської області від 14 травня 2024 року у справі № 388/557/20 про закриття стосовно [PERSON] кримінального провадження за ч. 2 ст. 191 КК України та звільнення її від кримінальної відповідальності, постановлена за її згодою та з нереабілітуючих підстав, а тому така ухвала в силу ч. 6 ст. 82 ЦПК України є обов`язковою для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої постановлено ухвалу в питанні чи мали місце дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. Отже, у цій справі обов`язковим для суду є той факт, що внаслідок винного діяння [PERSON] державі в особі Кропивницької районної державної адміністрації Кіровоградської області заподіяно шкоду в розмірі 159528,45 грн. Доводи представника відповідачки про протилежне не ґрунтуються на вимогах закону, а відтак є необґрунтованими. Судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог (ч. 1 ст. 141 ЦПК України). За змістом ч. 6 ст. 141 ЦПК України, якщо сторону, на користь якої ухвалено рішення, звільнено від сплати судових витрат, з другої сторони стягуються судові витрати на користь осіб, які їх понесли, пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог. Відповідно до чч. 1, 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. Ставки судового збору встановлюються у таких розмірах: позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою підприємцем 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. За п. 6 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про відшкодування матеріальних збитків, завданих внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Згідно зі ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік», установлений у 2024 році розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб з 1 січня 3028 грн. Отже, оскільки вимоги майнового характеру в цій справі задоволено, з відповідачки підлягає стягненню в дохід держави судовий збір в розмірі 1595,28 грн. \~ \~ \~ \~На підставі викладеного,

Outcome: approved