Jurisdiction: civil
Date: 2025-07-02 00:00:00

В квітні 2025 року позивач [PERSON] через свого представника адвоката Родіонову\~В.Є. звернувся до суду з позовом до [PERSON] ,\~ [PERSON] \~про скасування\~арешту нерухомого\~майна.\~ Свої вимоги мотивував тим, що 20.11.2023 Ленінським районним судом м.\~Миколаєва постановлено рішення по справі № 489/4308/20, відповідно до якого стягнуто з [PERSON] на користь [PERSON] заборгованість в розмірі 2\~526\~393,00 грн. При цьому 17.09.2020 Ленінським районним судом м. Миколаєва по вказаній справі було винесено ухвалу про забезпечення позову, а саме накладення арешту на кв. [ADDRESS] , яка належала на праві власності [PERSON] . В межах примусового виконання рішення суду по вищевказаній справі приватним виконавцем Баришніковим А.Д. звернуто стягнення на майно боржника шляхом його продажу з електронних торгів, предметом яких була кв. [ADDRESS] . Переможцем електронних торгів було визнано позивача [PERSON] , який придбав зазначену квартиру за ціною 968\~730,00 грн.; вказані кошти були оплачені позивачем в повному обсязі. На теперішній час позивач [PERSON] , як переможець торгів, на підставі акту про проведені електронні торги має бажання зареєструвати своє право власності на придбане майно. Проте, згідно роз`яснень приватного виконавця Баришнікова А.Д., позивач позбавлений можливості зареєструвати своє право власності на придбану квартиру, оскільки в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, Єдиному реєстрі заборон відчуження об`єктів нерухомого майна зареєстровано обтяження - арешт на кв. [ADDRESS] на підставі ухвали Ленінського районного суду м. Миколаєва. Позивач зазначає, що акт про проведення електронних торгів є документом, який підтверджує виникнення права власності на придбане майно, однак він позбавлений можливості належним чином зареєструвати своє право власності, оскільки на нього накладено обтяження арешт. Посилаючись на викладене, позивач [PERSON] просить суд скасувати арешт, накладений на підставі ухвали Ленінського районного суду м. Миколаєва від 17.096.2020 по цивільній справі № 489/4308/20 за позовом [PERSON] до [PERSON] про стягнення заборгованості за договором, в частині накладення арешту на квартиру [ADDRESS] . Також позивач просив суд дослідити в судовому засіданні цивільну справу №\~489/4308/20. Ухвалою Ленінського районного суду м. Миколаєва від 17.04.2025 відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням учасників справи; витребувано у приватного виконавця Баришнікова\~А.Д. копії матеріалів виконавчого провадження № 7385772 про стягнення заборгованості за договором позики з [PERSON] на користь [PERSON] ; ухвалено оглянути у судовому засіданні цивільну справу № 489/4308/20 за позовом [PERSON] до [PERSON] про стягнення заборгованості за договором позики. Витребувані від приватного виконавця Баришнікова А.Д. матеріали на адресу суду не надходили. В судове засідання позивач [PERSON] та його представник адвокат Родіонова\~В.Є. не з`явились, повідомлені судом про розгляд справи належним чином. Від представника позивача 01.07.2025 надійшла заява, згідно якої вона просить розглянути справу за їх відсутності, позовні вимоги підтримує в повному обсязі, просить їх задовольнити. Проти постановлення по справі заочного рішення не заперечує. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явилась. Повідомлення відповідача про розгляд справи здійснювалось судом шляхом направлення ухвали про відкриття провадження у справі, позовної заяви та доданих до неї документів, та додаткового шляхом направлення смс-повідомлення на номер телефону, зазначений в позовній заяві, яке було доставлено 17.04.2025 о 18:46 год. Направлена на її адресу судова кореспонденція повернута до суду поштовим зв`язком із відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою», що відповідно до частини восьмої статті 128 ЦПК України вважається належним повідомленням сторони про судове засідання. Причини неявки відповідач суду не повідомила, відзиву на позовну заяву не надала. ЇЇ представник [PERSON] в судовому засіданні позов визнала. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явився. Повідомлення відповідача про розгляд справи здійснювалось судом шляхом направлення ухвали про відкриття провадження у справі, позовної заяви та доданих до неї документів, та додаткового шляхом направлення смс-повідомлення на номер телефону, зазначений в позовній заяві, яке було доставлено 17.04.2025 о 18:46 год. Направлена на його адресу судова кореспонденція повернута до суду поштовим зв`язком із відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою», що відповідно до частини восьмої статті 128 ЦПК України вважається належним повідомленням сторони про судове засідання. Причини неявки відповідач суду не повідомив, відзиву на позовну заяву не надав. Приватний виконавець Баришніков А.Д. в судове засідання не з`явився, повідомлений судом про розгляд справи належним чином, причини неявки суду не повідомив. Суд, заслухавши пояснення представника відповідача Балабан Н.І., дослідивши матеріали справи, оглянувши в судовому засіданні матеріали цивільної справи №\~489/4308/20, а також матеріали справ № 489/4308/20, встановив наступні факти і відповідні їм правовідносини. 15.09.2020 [PERSON] звернувся до Ленінського районного суду м. Миколаєва з позовом до [PERSON] про стягнення грошових коштів в сумі 2\~740\~821,72 грн. та судових витрат. 17.09.2020 Ленінським районним судом м. Миколаєва постановлено ухвалу про забезпечення позову по справі № 489/4308/20, відповідно до якої накладено арешт на квартиру [ADDRESS] , яка належить на праві приватної власності [PERSON] на підставі договору дарування від 13.12.2011 року, посвідченого приватним нотаріусом Миколаївського міського нотаріального округу Полонкою Ю.С., зареєстрованого в реєстрі за № 1636; заборонено державним реєстраторам прав на нерухоме майно та органам Державної реєстрації прав вчиняти будь-які реєстраційні дії щодо квартири [ADDRESS] , яка належить на праві приватної власності [PERSON] на підставі договору дарування від 13.12.2011 року, посвідченого приватним нотаріусом Миколаївського міського нотаріального округу Полонкою Ю.С., зареєстрованого в реєстрі за № 1636. 19.05.2021 Ленінським районним судом м. Миколаєва постановлено заочне рішення по справі № 489/4308/20 за позовом [PERSON] до [PERSON] про стягнення заборгованості за договором позики, відповідно до якого стягнуто з [PERSON] на користь [PERSON] заборгованість за договором позики у розмірі 2\~708 867 грн. 22 коп., що складається з: основної суми боргу 2\~526 393 грн. 58 коп.; суми з урахуванням індексів інфляції - 76 297 грн. 07 коп.; три відсотки річних - 106 177 грн. 15 коп.; стягнуто з [PERSON] на користь [PERSON] судовий збір у розмірі 10 387 грн. 46 коп. В подальшому згідно ухвали Ленінського районного суду м. Миколаєва від 28.09.2021 заочне рішення суду по справі № 4849/4308/20 скасовано. 20.11.2023 Ленінським районним судом м. Миколаєва постановлено рішення по справі № 489/4308/20 за позовом [PERSON] до [PERSON] про стягнення заборгованості за договором позики, відповідно до якого позовні вимоги задоволено частково, а саме: стягнуто з [PERSON] на користь [PERSON] заборгованість за договором позики у розмірі 2\~708 867 грн. 22 коп., що складається з: основної суми боргу 2\~526 393 грн. 58 коп.; суми з урахуванням індексів інфляції - 76\~297 грн. 07\~коп.; трьох відсотків річних - 106 177 грн. 15 коп.; стягнути з [PERSON] на користь [PERSON] судовий збір у розмірі 10\~387 грн. 46 коп. Згідно постанови Миколаївського апеляційного суду по справі № 489/4308/20 від 22.02.2024 рішення Ленінського районного суду м. Миколаєва від 20.11.2023 залишено без змін. З матеріалів справи вбачається, що примусове виконання рішення суду по справі № 489/4308/20 здійснював приватний виконавець виконавчого округу Миколаївської області Баришніков А.Д., ВП № 73850772. В межах вказаного виконавчого провадження приватним виконавцем Баришніковим А.Д. було звернуто стягнення на майно боржника [PERSON] шляхом його продажу з електронних торгів. Згідно протоколу № 628473 проведення електронного аукціону (торгів), 20.01.2025 відбулись торги з продажу трикімнатної квартири загальною площею 61,70 кв.м., що знаходиться за адресою: [ADDRESS] . Ціна продажу 968\~730,00 грн.; переможець аукціону [PERSON] (а.с. 17-18). Сума, яку необхідно було перерахувати на рахунок покупця відповідно до протоколу проведення електронного аукціону (торгів) склала 920\~293,50 грн., була оплачена [PERSON] 28.01.2025, що підтверджується копією квитанції (а.с. 27). У відповідності до акту про проведені електронні торги від 29.01.2025 (ВП\~№\~73850772), складеного приватним виконавцем Баришніковим А.Д. при примусовому виконанні виконавчого провадження відносно боржника [PERSON] з примусового виконання виконавчого листа № 489/4308/20 від 15.01.2024, виданого Ленінським районним судом м. Миколаєва, відповідно до протоколу про проведені електронні торги № 628473 від 20.01.2025 з реалізації майна: трикімнатна квартира, загальною площею 61,70 кв.м., житловою площею 35,30 кв.м., що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , переможцем визнано [PERSON] , [NUMBER] . Переможець електронних торгів [PERSON] має право на перереєстрацію вищезазначеного майна не зважаючи на те, що інформація про боржника міститься в Єдиному державному реєстрі боржників (а.с. 26-27). Акт про проведені електронні торги - це документ, який підтверджує виникнення права власності на придбане вами майно у випадках, передбачених законодавством. Після того як переможець повністю розрахується за придбане майно (у тому числі сплатить винагороду СЕТАМ), виконавець повинен скласти протягом п`яти робочих днів акт про проведені електронні торги. Акт про проведені електронні торги складається на підставі протоколу про проведення електронних торгів та платіжного документа, що підтверджує сплату додаткової винагороди СЕТАМ (у випадку, якщо майно реалізувалося за ціною, вищою стартової). Згідно ч. 1 ст. 48 ЗУ «Про виконавче провадження» звернення стягнення на майно боржника полягає в його арешті, вилученні (списанні коштів з рахунків) та примусовій реалізації (пред`явленні електронних грошей до погашення в обмін на кошти, що перераховуються на відповідний рахунок органу державної виконавчої служби, рахунок приватного виконавця). Виходячи з аналізу правової природи процедури реалізації майна на прилюдних торгах, яка полягає у продажу майна, тобто у забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернено стягнення, до покупця - учасника прилюдних торгів, та ураховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акта про проведення прилюдних торгів є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах. В обґрунтування позовних вимог позивач [PERSON] посилається на те, що він має намір у встановленому законом порядку реалізувати своє право власності на придбане з електронних торгів нерухоме майно, проте позбавлений такої можливості, оскільки раніше відповідно до ухвали суду на нього було накладено арешт. У відповідності до Інформації з Державного реєстру речових прав від 27.02.2025 на кв. [ADDRESS] накладено арешт на підставі ухвали Ленінського районного суду м. Миколаєва від 17.09.2020 по справі №\~489/4308/20. Особа, в інтересах якої встановлено обтяження [PERSON] (а.с. 16). З метою захисту своїх прав [PERSON] звернувся до Ленінського районного суду м. Миколаєва із заявою про скасування заходів забезпечення позову, проте відповідно до ухвали Ленінського районного суду м. Миколаєва від 05.03.2025 подану ним заяву повернуто, оскільки заявник не є учасником справи, в межах якої було накладено арешт, а відповідно до п. 9 Постанови Пленуму вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» № 5 від 03.06.2016, заходи забезпечення позову можуть бути скасовані судом, який розглядає цивільну справу. При цьому із заявою про скасування заходів забезпечення позову (накладення арешту на майно або грошові кошти) може звернутись лише особа, щодо якої такі заходи забезпечення позову вжито, тобто сторона у справі чи третя особа, яка заявила самостійні вимоги щодо предмета. Інша особа, яка вважає, що майно, на яке було накладено арешт у порядку забезпечення позову, належить їй, а не стороні у справі, може звернутись до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту. Відповідно до частини першої статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Згідно з частинами першою та другою статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону (стаття 5 ЦПК України). Згідно із частиною першою статті 316 ЦК України правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб. Право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів (частина перша статті 328 цього Кодексу). Відповідно до частин першої, другої статті 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Особа може бути позбавлена права власності або обмежена у його здійсненні лише у випадках і в порядку, встановлених законом. Згідно зі статтею 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном. Дослідивши надані докази в їх сукупності та взаємозв`язку, враховуючи правові підстави позову, взявши до уваги те, що позивач позбавлений можливості оформити право власності, набуте у встановленому законом порядку, що вказує про порушення його прав та необхідність їх захисту, суд вважає, що позовні вимоги [PERSON] обґрунтовані та підлягають задоволенню. Оскільки при поданні позовної заяви позивач вимоги про розподіл судового збору не заявляв, враховуючи межі судового розгляду і диспозитивність цивільного судочинства, розподіл судового збору суд не здійснює.

Outcome: approved