Jurisdiction: civil
Date: 2025-07-07 00:00:00

До Деражнянського районного суду Хмельницької області, в порядку загального позовного провадження, надійшов позов зазначеної вище особи до вказаного нею відповідача щодо визначеного позивачем предмету спору з вимогою виключити відомості про [PERSON] , [INFO] , як батька [PERSON] , [INFO] , з актового запису про народження [PERSON] , [INFO] , здійсненого відділом Державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Деражнянського районного управління юстиції у Хмельницькій області. Судові витрати позивач просив віднести на власний рахунок. Ухвалою судді від 05.06.2025 року даний позов прийнято до розгляду, відкрито провадження у цивільній справі та призначено підготовче засідання в порядку загального позовного провадження. В підготовчому засіданні представник позивача заявлені позовні вимоги підтримав та просив задовольнити позов із викладених в ньому підстав. Відповідач в підготовчому засіданні позов визнала повністю, зазначивши про це в заяві по суті справи, та просила не стягувати з неї судові витрати по сплаті судового збору та правничої допомоги. До ухвалення судового рішення у зв`язку з визнанням позову відповідачем суд роз`яснив сторонам наслідки відповідних процесуальних дій, перевірив, чи не обмежений представник відповідної сторони у повноваженнях на їх вчинення. Заслухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного висновку. Судом об`єктивно встановлено, що 12 червня 2015 року у відділі державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Деражнянського районного управління юстиції у Хмельницькій області між позивачем та відповідачкою було зареєстровано шлюб за актовим записом №39, що підтверджується доданою копією свідоцтва про шлюб серії [NUMBER] , виданого 12.06.2015 р. вказаним відділом ДРАЦС. [INFO] у подружжя народився син - [PERSON] , про що 17.06.2015 р. складено відповідний актовий запис №67, що підтверджується відомостями свідоцтва про народження, виданого повторно, Деражнянського ВДРАЦС у Хмельницькому районі Хмельницької області Центрального міжрегіонального Управління Міністерства юстиції(м. Київ). Рішенням Деражнянського районного суду від 23.08.2019 р. у справі №673/912/19 шлюб між сторонами, зареєстрований 12.06.2015 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Деражнянського районного управління юстиції у Хмельницькій області, актовий запис №39, розірвано; після розірвання шлюбу вирішено прізвища сторін не змінювати. Даним судовим рішенням також встановлено, що від шлюбу у сторін є неповнолітній син [PERSON] , [INFO] . Відповідно до повного витягу з Державного реєстру актів цивільного стану №00044981421 від 14.05.2024 р., що виданий ВДРАЦС у м. Хмельницькому Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ), копія якого додається, реєстрація народження [PERSON] , [INFO] здійснено 17.06.2015р. за актовим записом №67, що зареєстрований в Реєстрі 17.06.2015 р. за №00126983914. Згідно вказаного актового запису, з - поміж іншого, зазначено відомості про батька: [PERSON] , [INFO] , громадянин України, місце проживання - [ADDRESS] . Підставою запису відомостей про батька зазначено: Свідоцтво про шлюб, актовий запис №39 від 12.06.2015 р., складений відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Деражнянського районного управління юстиції у Хмельницькій області. Державна реєстрація народження проведена відповідно до ст.133 СК України. В свою чергу, відповідно до ст.133 СК України, якщо дитина народилася у подружжя, дружина записується матір`ю, а чоловік - батьком дитини. Після початку повномасштабного збройного вторгнення військ російської федерації на територію України, 26.04.2022р. [PERSON] був мобілізований до лав Збройних сил України де проходить військову службу. Відповідно до відомостей зазначених у посвідченні серії [NUMBER] від 29.09.2023р., що видане позивачу в/ч [NUMBER] , він належить до ветеранів війни - учасників бойових дій. У травні 2024 року коли [PERSON] , молодший сержант за мобілізацією, перебував у щорічній основній відпустці, йому стало відомо, що мати фактично залишила сина [PERSON] , [INFO] , проживати із бабусею [PERSON] , а сама проживає окремо від дитини у м. Хмельницький. При цьому [PERSON] стало відомо, що у 2023 році [PERSON] було визнано дитиною з інвалідністю, що підтверджується копією медичного висновку №21 про дитину-інваліда віком до 18 років(форма№080/о),що виданий ЛКККНП «Деражнянський ЦПМСД» 11.05.2023 р. та дійсний на період до 14.05.2033 року. Наприкінці травня 2025 року позивачу стали відомі обставини, що викликали в нього сумнів у його батьківстві відносно їх спільної з дружиною дитини. За обставин наведених вище, Позивач мав підстави не вважати себе батьком [PERSON] , [INFO] та заперечувати своє батьківство відносно дитини Відповідачки, і, як наслідок, змушений був звернутись до суду із позовом про виключення відомостей про нього,як батька дитини,з актового запису про народження [PERSON] . Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу (частина перша статті 15, частина перша статті 16 ЦК України). Права та обов`язки матері, батька і дитини ґрунтуються на походженні дитини від них, засвідченому органом державної реєстрації актів цивільного стану в порядку, встановленому статтями 122 та 125 СК України (частина перша статті 121 СК України). Походження дитини від батька визначається за заявою жінки та чоловіка, які не перебувають у шлюбі між собою. Така заява може бути подана як до, так і після народження дитини до органу державної реєстрації актів цивільного стану (частина перша статті 126 СК України). Особа, яка записана батьком дитини відповідно до статей 122, 124, 126 і 127 СК України, має право оспорити своє батьківство, пред`явивши позов про виключення запису про нього як батька з актового запису про народження дитини. У разі доведення відсутності кровного споріднення між особою, яка записана батьком, та дитиною суд постановляє рішення про виключення відомостей про особу як батька дитини з актового запису про її народження (частини перша та друга статті 136 СК України). Оспорювання батьківства можливе лише після народження дитини і до досягнення нею повноліття (стаття 136 СК України). Європейський суд з прав людини, рішення якого є джерелом права згідно із статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» зауважив, що на сьогодні ДНК-тест є єдиним науковим методом точного встановлення батьківства стосовно конкретної дитини; його доказова цінність суттєво переважає будь-який інший доказ, наданий сторонами, з метою підтвердити або спростувати факт оспорюваного батьківства» (Калачова проти російської федерації № 3451/05, § 34, від 7 травня 2009 року). Відповідно до постанови Пленуму Верховного Суду України від 15.05.2006 року №3 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів», особа, яка записана батьком дитини, має право оспорювати своє батьківство, пред`являти позов про виключення запису про нього, як батька з актового запису про народження дитини. Відповідно до цієї ж Постанови при розгляді справ щодо батьківства, материнства та Стягнення аліментів предметом доказування в справах про оспорювання батьківства є відсутність кровного споріднення між особою, записаною батьком, і дитиною. У разі доведеності цієї обставини суд постановляє рішення про виключення оспорюваних відомостей з актового запису про народження дитини. В судовому порядку батьківство може бути оспорено як у випадках, коли в Книзі реєстрації народжень батьками дитини записано осіб, які перебували у шлюбі між собою (статті 122, 124 Сімейного кодексу України), так і тоді, коли при реєстрації народження дитини її батьком на підставі спільної заяви батьків або заяви чоловіка, котрий визнавав себе батьком, записано особу, яка не перебувала у шлюбі з матір`ю дитини (статті 126, 127 СК). В свою чергу, положенням ч. 4 ст.200 ЦПК України передбачено, що\~ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі визнання позову проводиться в порядку, встановленому статтею 206 цього кодексу. Положеннями ст. 206 ЦПК України, визначено що позивач може відмовитися від позову, а відповідач - визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. До ухвалення судового рішення у зв`язку з відмовою позивача від позову або визнанням позову відповідачем суд роз`яснює сторонам наслідки відповідних процесуальних дій, перевіряє, чи не обмежений представник відповідної сторони у повноваженнях на їх вчинення. У разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. Враховуючи встановлені судом обставини і визначені відповідно до них правовідносини, суд дійшов висновку про доведеність позовних вимог [PERSON] , тому, беручи до уваги те, що визнання відповідачем [PERSON] позову не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд вважає за можливе виключити відомості про [PERSON] , [INFO] , як батька [PERSON] , [INFO] , з актового запису про народження [PERSON] , [INFO] , здійсненого відділом Державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Деражнянського районного управління юстиції у Хмельницькій області. На підставі викладеного та

Outcome: approved