Jurisdiction: civil
Date: 2025-07-07 00:00:00

Керівник Доброславської окружної прокуратури Одеської області А. Стоєв в інтересах держави України в особі Південнівської міської ради Одеського району Одеської області, Управління Державного агентства меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Одеській області (Одеський рибоохоронний патруль), 20.03.2025 звернувся до суду із вищезазначеним позовом в якому просить суд стягнути [PERSON] , [INFO] , РНОКПП: [NUMBER] , на користь держави в особі Південнівської міської ради Одеського району Одеської області, код ЄДРПОУ 04527336, р/р UА218999980333169331000015752, одержувач ГУК в Од. обл./м. Южне/24062100, код одержувача (ЄДРПОУ) 37607526, банк одержувача Казначейство України (ел.адм.подат), код класифікації доходів бюджету: 24062100, майнову шкоду, заподіяну унаслідок вчинення кримінального правопорушення, у сумі 183 600 гривень. В обґрунтування позову зазначає, що за результатами розгляду обвинувального акту у кримінальному провадженні №12024162200000082 від 16.04.2024 Комінтернівським районним судом Одеської області 17.12.2024 у справі № 504/2537/24 винесено вирок, яким [PERSON] визнано винним у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч.2 ст.28, ч.1 ст.249 КК України. Згідно обвинувального вироку, у невстановлений час та місці, але не пізніше 15.04.2024 року, [PERSON] за попередньою змовою із невстановленою у ході дізнання особою, не маючи відповідного законного дозволу на рибний добувний промисел, виданого компетентним органом, знаходячись на березі Чорного моря у межах села Сичавка Южненської міської територіальної громади Одеського району Одеської області, маючи єдиний протиправний умисел на незаконний вилов водних живих ресурсів, використовуючи заборонене для рибалок-любителів знаряддя лову рибальські сітки (ятері) здійснили незаконний вилов водних живих ресурсів: риби виду «Атерина» у кількості 10 800 одиниць, чим порушили: - п.1 ч.1 розділ IV «Правил любительського і спортивного рибальства», затверджених наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України №700 від 19.09.2022 року, забороняється добування (вилов) такими знаряддями лову, як сітками та пастками усіх типів та конструкцій, а також іншими сітковими знаряддями добування (вилову), за винятком раколовок конструкції «хапка», підсак та ручних драг, встановлених цими Правилами розмірів; - ст.27 Закону України «Про тваринний світ», любительське і спортивне рибальство, у порядку загального використання об`єктів тваринного світу громадянам, у випадках, передбачених законодавством, дозволяється безоплатне любительське і спортивне рибальство для особистого споживання (без права реалізації) у визначених відповідно до законодавства водних об`єктах загального користування у межах встановлених законодавством обсягів безоплатного вилову і за умови додержання встановлених правил рибальства і водокористування; - ст.52-1 Закону України «Про тваринний світ», заборонені знаряддя добування об`єктів тваринного світу, для добування об`єктів тваринного світу забороняються виготовлення, збут, застосування, зберігання отруйних принад, колючих, давлячих та капканоподібних знарядь лову, електроловильних систем (електровудок), електрогону, петель, самоловів, самострілів, вибухових речовин, пташиного клею та монониткових (волосінних) сіток (крім тих, що призначені для промислового лову), а також інших засобів, заборонених законом. Вiдповiдно до постанови Кабінету Міністрів України №1042 від 29.09.2023 року «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, завданої порушенням законодавства про рибне господарство внаслідок незаконного добування (вилову), знищення або пошкодження водних біоресурсів, а також незаконного знищення чи погіршення середовища існування водних біоресурсів» своїми протиправними діями [PERSON] та одна невстановлена у ході дізнання особа, здійснили незаконний вилов водних живих ресурсів, а саме риби виду «Атерина» у кількості 10 800 одиниць, загальною вартістю 183 600 грн, чим завдали матеріальний збиток державі в особі Южненської міської ради Одеського району Одеської області (на теперішній час Південнівської міської ради Одеського району Одеської області) у розмірі 183 600 грн та заподіяли істотну шкоду рибним запасам України. Вказаний вирок Комінтернівського (нині Доброславського) районного суду Одеської області набрав законної сили 17.01.2025 року. Відповідно до ст.13 Конституції України, ст.ст.3-5 Закону України «Про тваринний світ» та ст.39 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» об`єкти тваринного світу (в тому числі риби, ссавці, членистоногі, молюски тощо) знаходяться під охороною держави та належать до природних ресурсів загальнодержавного значення. Згідно зі ст.27 Закону України «Про тваринний світ» та ст.26 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» у порядку загального використання об`єктів тваринного світу громадянам, у випадках, передбачених законодавством, дозволяється безоплатне любительське і спортивне рибальство для особистого споживання (без права реалізації) у визначених відповідно до законодавства водних об`єктах загального користування у межах встановлених законодавством обсягів безоплатного вилову і за умови додержання встановлених правил рибальства і водокористування. В інших випадках любительське і спортивне рибальство здійснюються на праві спеціального використання об`єктів тваринного світу в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України відповідно до цього та інших законів. Крім того, ст.34 Закону України «Про тваринний світ» передбачено, що користувачі об`єктами тваринного світу в установленому законодавством порядку зобов`язані додержуватися встановлених правил, норм, лімітів і строків використання об`єктів тваринного світу. Частиною 1 ст.63 Закону України «Про тваринний світ» визначено, що порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу тягне за собою адміністративну, цивільно-правову чи кримінальну відповідальність відповідно до закону. Відповідно до ч. 4 ст.63 Закону України «Про тваринний світ» підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Статтею 66 Конституції України передбачено, що кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі. Відповідно до ч.2 ст.13 ЦК України, при здійсненні своїх прав особа зобов`язана утримуватися від дій, які могли б порушити права інших осіб, завдати шкоди довкіллю. Частиною 2 ст.293 ЦК України передбачено, що діяльність фізичної та юридичної особи, що призводить до нищення, псування, забруднення довкілля, є незаконною. Кожен має право вимагати припинення такої діяльності. Відповідно до вимог ст.128 КПК України особа, яка не пред`явила цивільного позову в кримінальному провадженні, а також особа, цивільний позов якої залишено без розгляду, має право пред`явити його в порядку цивільного судочинства. Станом на момент звернення з позовом до суду шкоду, заподіяна незаконним виловом водних живих біоресурсів внаслідок вчинення [PERSON] кримінального правопорушення у сфері охорони навколишнього природного середовища, у добровільному порядку не відшкодовано. Згідно з п.7 постанови Пленуму Верховного Суду України від 18.12.2009 року №14 «Про судове рішення у цивільній справі» при розгляді справи про цивільно-правові наслідки дій особи, стосовно якої ухвалено вирок, що набрав законної сили, або постанову суду у справі про адміністративне правопорушення, цей вирок або постанова обов`язкові для суду лише з питань, чи мали місце ці дії та чи вчинені вони цією особою. Тому, розглядаючи позов, який випливає з кримінальної справи чи зі справи про адміністративне правопорушення, суд не вправі обговорювати вину відповідача, а може вирішувати питання лише про розмір відшкодування. Згідно з п.8 ч.2 ст.16 ЦК України одним із способів захисту цивільних прав є відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди. Згідно ст.1166 ЦК України передбачено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Статтею 1190 ЦК України зазначено, що особи, спільними діями або бездіяльністю яких було завдано шкоди, несуть солідарну відповідальність перед потерпілим. Відповідно до ч.6 ст.82 ЦПК України вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. У зв`язку з цим, вина відповідача у заподіянні шкоди навколишньому природному середовищу, встановлена вироком Комінтернівського районного суду Одеської області від 17.12.2024 у справі № 504/2537/24, в силу вимог ст.82 ЦПК України доказуванню не підлягає, що обумовлює обов`язок відповідача відшкодувати шкоду, заподіяну незаконним виловом водних біоресурсів. Враховуючи викладене, шкода в розмірі 183\~600 грн, заподіяна незаконним виловом водних біоресурсів, підлягає стягненню з [PERSON] у повному обсязі на рахунок спеціального фонду місцевого бюджету. Відповідно до ст.68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Враховуючи, що на даний час збитки, заподіяні унаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, у сумі 183 600 грн відповідачем добровільно не сплачені, вбачаються підстави для їх стягнення у судовому порядку. Місцеві фонди охорони навколишнього природного середовища утворюються у складі бюджету відповідного місцевого бюджету за місцем заподіяння екологічної шкоди. Згідно з вимогами п.7 ч.3 ст.29, п.4 ч.1 ст.691 Бюджетного України, грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, належать до надходжень Державного та місцевих бюджетів і сплачуються на рахунки спеціальних фондів Державного, обласних та місцевих бюджетів у розмірах 30, 20 та 50 відсотків, відповідно. Пунктом 4.1. Порядку казначейського обслуговування доходів та інших надходжень державного бюджету, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 29.01.2013 року №43, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України за №291/22823 від 19.02.2013 року, передбачено, що платежі, які відповідно до Бюджетного кодексу України та закону про Державний бюджет України є доходами спеціального фонду державного бюджету, крім власних надходжень бюджетних установ, зараховуються на відповідні рахунки, відкриті в Казначействі на ім`я відповідного органу Казначейства у розрізі територій та кодів класифікації доходів бюджету. Також, п.2.2. Порядку казначейського обслуговування місцевих бюджетів, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 23.08.2012 року №938, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України за № 1569/21881 від 12.09.2012 року, передбачено, що у процесі казначейського обслуговування коштів місцевих бюджетів органи Казначейства, окрім іншого, відкривають рахунки в національній валюті в Казначействі для зарахування доходів місцевих бюджетів та інших надходжень, передбачених законодавством, на ім`я органу Казначейства у розрізі кодів бюджетної класифікації та у розрізі місцевих бюджетів усіх рівнів; здійснюють в автоматизованому режимі розподіл платежів між рівнями місцевих бюджетів, розподіл інших платежів, що зараховуються до місцевих бюджетів згідно з вимогами Бюджетного кодексу України, закону про Державний бюджет України та рішенням місцевої ради про бюджет у розмірах, визначених законодавством, та перераховують розподілені кошти місцевих бюджетів за належністю. Незаконний вилов водних біоресурсів здійснено із водойми Чорного моря у межах села Сичавка Южненської (нині Південнівської) міської територіальної громади Одеського району Одеської області. Таким чином, шкода, заподіяна [PERSON] унаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього середовища, у сумі 183 600 грн підлягає перерахуванню у дохід місцевого бюджету на розподільчий рахунок Південнівської (колишньої Южненської) міської ради Одеського району Одеської області для її подальшого перерозподілу між бюджетами відповідно до ст.ст.29,69-1 Бюджетного кодексу України. Відповідно до п.3 ст.131-1 Конституції України та п.2 Закону України «Про прокуратуру» прокуратура здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом. Згідно зі ст.23 Закону України «Про прокуратуру» представництво прокурором інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави, у випадках та порядку, встановлених законом. Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Доброславською окружною прокуратурою 24.02.2025 на адресу Південнівської міської ради Одеського району Одеської області направлено запит №58-947вих-25 щодо самостійного захисту міською радою своїх інтересів шляхом подання цивільного позову до [PERSON] . Згідно відповіді Південнівської міської ради Одеського району Одеської області від 04.03.2025 № 128/12-07 міською радою не вживалися заходи щодо стягнення із [PERSON] та невстановленої у ході дізнання особи майнової шкоди, спричиненої довкіллю унаслідок вчинення кримінального правопорушення, та не планується вжиття таких заходів у майбутньому. Вказане свідчить про не здійснення органом місцевого самоврядування захисту законних інтересів держави під час їх порушення. Крім цього, даний позов пред`являється Доброславською окружною прокуратурою в інтересах Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Одеській області (Одеський рибоохоронний патруль), як спеціально уповноваженого органу державного контролю у вказаній сфері, а спричинена державі шкода підлягає зарахуванню на зазначений єдиний розподільчий казначейський рахунок. З урахуванням місця вчинення кримінального правопорушення, у даному випадку органом, уповноваженим державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах, є Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Одеській області (Одеський рибоохоронний патруль). Відповідно до Положення про Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Одеській області (Одеський рибоохоронний патруль), затвердженного наказом Держрибагентства від 15.02.2024 року №77 «Про перейменування територіальних органів Державного агентства меліорації та рибного господарства України», Одеський рибоохоронний патруль є територіальним органом Державного агентства України з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих (Держрибагентство), діє ускладі Держрибагентства як відокремлений структурний підрозділ і йому підпорядковується, виконує завдання щодо реалізації державної політики у сфері рибного господарства та рибної промисловості, охорони, використання і відтворення водних живих ресурсів, регулювання рибальства. Згідно з п.20 зазначеного Положення Одеський рибоохоронний патруль має самостійний баланс, відповідні рахунки в органах Казначейства, печатку із зображенням Державного Герба України і своїм найменуванням, може мати власні логотипи та емблему, бланки та штампи, тобто відповідно до ст. 30 Цивільного процесуального кодексу України може бути позивачем у суді. Відповідно до п. 7.4 Положення Одеський рибоохоронний патруль має право подавати позови про відшкодування шкоди, заподіяної суб`єктами господарювання та громадянами, внаслідок порушення законодавства у галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів. Зважаючи на викладене, чинним законодавством визначено, що на теперішній час орган уповноважений державою здійснювати функції контролю за використанням та охороною рибних запасів, у тому числі вживати заходи до відшкодування шкоди, завданої внаслідок незаконного вилову риби у судовому порядку, а саме Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Одеській області (Одеський рибоохоронний патруль). Доброславською окружною прокуратурою скеровано 26.02.2025 лист №58-1026вих-25 до Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Одеській області (Одеський рибоохоронний патруль) про надання інформації щодо пред`явлення або запланованих заходів щодо пред`явлення позову про стягнення завданої шкоди. Листом Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Одеській області (Одеський рибоохоронний патруль) №1-5-9/484-25 від 04.03.2025 року підтверджено, що відповідні заходи, спрямовані на відшкодування шкоди, спричиненої кримінальним правопорушенням не вживались, а завдана шкода добровільно не відшкодована. Таким чином, цивільний позов про відшкодування шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, Південнівською міською радою Одеського району Одеської області та Управлінням Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Одеській області (Одеський рибоохоронний патруль) не заявлено та жодних дій щодо стягнення шкоди, завданої державі кримінальним правопорушенням не вжито, що свідчить про неналежне здійснення останніми наданих законом повноважень. Нездійснення або неналежне здійснення відповідними органами повноважень щодо захисту вказаних інтересів є підставою для представництва в суді інтересів держави відповідно до ст.23 Закону України «Про прокуратуру». Аналогічні правові висновки Верховного Суду викладено у постановах від 14.02.2018 у справі № 925/1277/16, від 20.02.2018 у справі № 910/10779/17, від 13.03.2018 у справі № 911/620/17, від 04.04.2018 у справі № 910/4898/16, від 05.11.2018 у справі № 910/4345/18, від 05.02.2019 у справі № 910/7813/18, від 13.02.2019 у справі № 914/225/18, від 26.02.2019 у справі № 905/803/18, від 16.04.2019 у справі № 910/3486/18 тощо. Згідно положень ст.23 Закону України «Про прокуратуру» та ст.56 ЦПК України не передбачено необхідність доведення наявності умислу посадових осіб на невиконання чи неналежне виконання своїх посадових обов`язків. За змістом зазначених статей підстави для представництва прокурором інтересів держави виникають, зокрема, у разі не здійснення їх захисту органом місцевого самоврядування, при цьому законодавчі акти це не пов`язують з наявністю чи відсутністю умислу у діях чи бездіяльності посадових осіб вказаних органів. Крім того, вищезазначеними статями не передбачено, що не здійснення чи неналежне здійснення захисту інтересів держави, має бути пов`язано виключно з умисними діями чи бездіяльністю посадових осіб уповноважених органів. Виникнення у прокурора підстав для представництва інтересів не пов`язано також із притягненням до відповідальності посадових осіб органу, який не здійснює чи неналежним чином здійснює захист інтересів держави. Також, за змістом Закону України «Про прокуратуру» органи прокуратури при здійсненні представництва інтересів держави не наділені повноваженнями щодо притягнення чи ініціювання притягнення відповідних посадових осіб уповноважених органів до відповідальності. Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду у постанові від 08.02.2019 року у справі №915/20/18 дійшов однозначного висновку про можливість представництва органами прокуратури в суді органів місцевого самоврядування, а отже і інших органів державної влади. Відповідно до п.5.6 постанови від 16.04.2019 року у справі №910/3486/18 Верховним Судом зазначено, що прокурор не повинен встановлювати причини невиконання уповноваженими державою органами відповідних функцій у спірних відносинах. Також, відповідно до висновків Верховного Суду у складі Касаційного цивільного суду, викладених у постанові від 03.02.2022 року у справі №521/20634/18, представництво прокурором у суді законних інтересів держави здійснюється і у разі, якщо захист цих інтересів не здійснює, або неналежним чином здійснює відповідний орган. При цьому, Верховний Суд також зауважує, що прокурор не зобов`язаний встановлювати причини, за яких позивач не здійснює захист своїх інтересів. Враховуючи викладене, підставою для представництва прокурором інтересів держави в особі Південнівської міської ради Одеського району Одеської області та Управлінням Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Одеській області (Одеський рибоохоронний патруль) згідно зі ст.23 Закону України «Про прокуратуру» та ст.131-1 Конституції України являється несплата відповідачем вищевказаної шкоди, заподіяної порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища, що значно ослаблює економічні основи держави та потребує прокурорського реагування. Таким чином, прокурор правомірно та обґрунтовано відповідно до ст.131-1 Конституції України, ст.ст.23,24 Закону України «Про прокуратуру», ст.56 ЦПК України звертається до суду з даним позовом, у зв`язку із тим, що вказаним органом відповідні заходи на виконання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища не вживаються. Таким чином, на даний час наявні підстави і визначена законом можливість для пред`явлення прокурором даного позову. На виконання ч.4 ст.23 Закону України «Про прокуратуру» про свій намір звернутись з даним позовом прокурор повідомив Південнівську міську раду Одеського району Одеської області та Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Одеській області (Одеський рибоохоронний патруль). Згідно із ч.3 ст.28 ЦПК України, позови про відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок вчинення кримінального правопорушення, можуть пред`являтися також за зареєстрованим місцем проживання чи перебування позивача або за місцем заподіяння шкоди. З огляду на вказане, з урахуванням місця вчинення кримінального правопорушення, позов було надіслано для розгляду до Комінтернівського (нині Доброславського) районного суду Одеської області. Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 20.03.2025 року справу розподілено судді Литвинюк А.В. Ухвалою суду від 25.03.2025 року відкрито провадження та призначено розгляд даної справи у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін. Учасники справи, будучи належним чином повідомлені про дату, час та місце слухання справи, до судового засідання не з`явилися, разом з тим, від Доброславської окружної прокуратури на адресу суду 21.05.2025 року надійшла заява, в якій прокурор окружної прокуратури Т. Касян підтримує заявлений позов, з підстав, викладених в ньому, просить його задовольнити та ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів. Крім іншого, 19.05.2025 року на адресу суду через систему «Електронний суд» до суду звернулася представник Південнівської міської ради Одеської області Воробко Т.Г., в якій просила розгляд справи здійснювати у її відсутність, позовні вимови підтримала в повному обсязі. Також 04.04.2025 року на адресу суду через систему «Електронний суд» до суду звернулася представник Управління Державного агентства меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Одеській області Гродська А.В., в якій просила розгляд справи здійснювати у її відсутність, позовні вимови підтримала в повному обсязі. Відповідач [PERSON] до судового засідання не з`явився, про час та місце судових засідань повідомлявся належним чином, шляхом надсилання ухвали суду, копії позову з додатками та судових повісток за місцем проживання, однак, у судове засідання, призначене на 08.07.2025 року не з`явився, про поважність причин відсутності не повідомив, відзив на позовну заяву не надав. При цьому суд зазначає, що відповідно до п.2 ч.7 ст.128 ЦПК України у разі ненадання учасниками справи інформації щодо їх адреси судова повістка надсилається: фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку. Згідно з п.3 ч.8 ст.128 ЦПК України днем вручення судової повістки є: день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду. Приймаючи до уваги, що судова повістка про слухання справи на 21.05.2025 року було отримана ним особисто, а судова повістка про слухання справи на 08.07.2025 року була повернута поштою з відміткою «за закінченням терміну зберігання», суд вважає за можливе розглядати справу без участі відповідача за наявними в ній матеріалами, ухваливши заочне рішення у справі, за згодою представника позивача, що відповідає положенням ст.280 ЦПК України, оскільки, надані матеріали є повними і достатніми для розгляду справи у відсутності відповідача. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у зв`язку з розглядом справи у порядку спрощеного провадження за відсутністю всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши матеріали цивільної справи, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності,

Outcome: approved