Jurisdiction: civil
Date: 2025-07-01 00:00:00

На розгляд суду пред`явлено вказану заяву, в якій представником позивача, адвокатом Конюшенко І. Д. заявлено вимоги: стягнути з відповідачів [PERSON] та [PERSON] солідарно на користь позивача матеріальні збитки від затоплення нежитлового приміщення за адресою [ADDRESS] ) в сумі 130697,03 грн. Стягнути з відповідачів [PERSON] та [PERSON] солідарно на користь позивача: судовий збір в сумі 1306,98 грн.; вартість послуг з проведення експертної оцінки матеріальних збитків в сумі 5000 грн; витрати на професійну правничу допомогу в сумі 5000 грн. Позовні вимоги обґрунтовані наступним. Позивач є власником нежитлового приміщення, а саме магазину промислових товарів, яке є вбудованим приміщенням, розташоване за адресою: [ADDRESS] ), загальною площею 42,1 кв.м. Приміщення належить позивачу на підставі свідоцтва про право власності на нерухоме майно [NUMBER] від 02.09.2009 року, яке видане Виконавчим комітетом Красноармійської міської ради. Відповідачі є власниками квартири [ADDRESS] поверхом вище. 17.05.2023 року магазин промислових товарів, було затоплено внаслідок недбалого поводження мешканців квартири [ADDRESS] із сантехнічними приладами. Факт залиття та пошкоджень зафіксовані актами обстеження, складеними представником ФОП [PERSON] 17.05.23 року було складено Акт обстеження магазину промислових товарів (кв. [ADDRESS] ) та квартири [ADDRESS] за участі представників обох об`єктів та майстра від ФОП [PERSON] . Обстеженням 17.06.2023 року встановлено, що в результаті затоплення, в магазині промислових товарів підлога, яка вкрита лінолеумом, залита водою. [PERSON] в санвузлі, побутової кімнаті та торговому залі мокрі, вкриті чорною цвіллю, наявні жовті плями, штукатурка відклеїлася та обсипається, по балці висять краплі води. Квартира [ADDRESS] розташована на другому поверсі. В санвузлі мокра підлога. Волога піднялась по стінах санвузла, прихожої та кухні. У санвузлі встановлена душова кабіна. В квартирі проживають квартиранти, зі слів яких 16.05.2023 року лопнув шланг на пральній машинці. 19.05.2023 року складено Акт обстеження кв. [ADDRESS] на замовлення власника [PERSON] . В квартирі [ADDRESS] стіни санвузла з обох сторін просякнуті вологою на 80 см, підлога вкрита плиткою, плитка мокра, виявлене підтікання на верхній гайці водоміра. В кухні мокра стіна від полу до 80 см, виявлене підтікання на трубопроводі холодної води (підключення пральної машинки, змішувача, фільтра). В квартирі сильно підвищена вологість. Зі слів квартирантів 16.05.2023 року лопнув шланг на пральній машинці. 17.06.2023 року повторно складено Акт обстеження квартири [ADDRESS] . Згідно Акту стеля площею приблизно 25 кв.м. Штукатурка пожовтіла, в чорної цвілі, відшарувалась та обсипається. Відклеїлись та розійшлись шпалери на стінах площею 15 кв.м., намокла та набрякла дверна коробка, двері в підсобне приміщення не зачиняються. Намокла електрична проводка і проводка сигналізації. Підлога: на стику піднявся лінолеум, кразис місцями здувся. Площа приблизно 36 кв.м. Дане затоплення сталось вже вдруге. Раніше мало місце затоплення мешканцями квартири [ADDRESS] , але воно не фіксувалось, тому вже під час обстеження 17.05.2023 року було виявлено чорну плісняву на стінах. Позивач зверталась до відповідача [PERSON] з пропозицією відшкодувати заподіяну шкоду, але він пропонував 20 тис. грн., що не відповідає розміру фактичної шкоди. На пропозицію зробити ремонт за власні кошти, він також відповів відмовою. Внаслідок залиття належне позивачу нежитлове приміщення потребує термінового поточного ремонту, оскільки використовувати його за призначенням, а саме: для розміщення магазину непродовольчих товарів, стало не можливо, через руйнування стелі, дверей, виходу з ладу сигналізації. Позивач зазначає, що майнова шкода від затоплення становить 130697,03 грн. Вартість витрат за проведення оцінки збитку становить 5000 грн. що підтверджено відповідною платіжною інструкцією. Також були понесені витрати на професійну правничу допомогу в розмірі 5000 грн. Представником відповідача [PERSON] адвокатом Токарєвою О.Г. подано відзив на позовну заяву, в якому зазначає, що на підставі договору купівлі-продажу від 08.04.2013 року власником квартири, що розташована за адресою: [ADDRESS] є [PERSON] . 11.01.2023 року [PERSON] уклала договір оренди і здала належну їй на праві власності квартиру в оренду [PERSON] . 17.05.2023 року [PERSON] зателефонувала [PERSON] та повідомила, що з її квартири [ADDRESS] сталося залиття магазину «Золотий лис». На момент залиття магазину [PERSON] та [PERSON] знаходились в м. Дніпрі як внутрішньо переміщені особи. 19.05.2023 року [PERSON] приїхав до м. Покровська, щоб перевірити стан квартири, яка належить на праві власності його дружині. В квартирі знаходилась дружина орендаря, яка повідомила про те що, 17.05.2023 року до них в квартиру приходили представники ФОП [PERSON] і з ними була жінка, вони оглянули квартиру, щось записали і пішли. Того ж дня [PERSON] звернувся до ФОП [PERSON] для надання пояснень, що сталось і чому вони у відсутності власника проводили огляд квартири [ADDRESS] , на що йому запропонували скласти іншій акт обстеження. Відповідно до акту обстеження від 19.05.2023 року комісія складалась з орендатора [PERSON] , який був відсутній при складенні акту, майстра ФОП [PERSON] , [PERSON] представника кв. [ADDRESS] [PERSON] магазин « [INFO] », представника квартири [ADDRESS] [PERSON] . [PERSON] вважає, що він не може входить до складу комісії при складенні акту обстеження залиття квартири, так як він є чоловіком власниці квартири, з якої сталося залиття магазину «Золотий лис». Також [PERSON] не є власником (наймачем, орендарем) квартири, що розташована за адресою: [ADDRESS] , тому на його думку, він не може бути залучений по даній справі відповідачем, та не міг завдати шкоди майну позивача. В задоволенні позовних вимог до [PERSON] просить відмовити в повному обсязі (а.с. 84-86). Представником відповідача\~ [PERSON] \~ адвокатом\~Токарєвою О.Г.\~подано відзив\~на позовну\~заяву,\~в якому\~зазначає,\~що на підставі договору купівлі-продажу від 08.04.2013 року власником квартири, що розташована за адресою: [ADDRESS] є [PERSON] . 11.01.2023 року [PERSON] уклала договір оренди і здала належну їй квартиру в оренду [PERSON] . 17.05.2023 року [PERSON] зателефонувала [PERSON] та повідомила, що з її квартири [ADDRESS] сталося залиття магазину «Золотий лис». На момент залиття магазину [PERSON] та [PERSON] знаходились в м. Дніпрі як внутрішньо переміщені особи. Від орендаря жодних скарг не надходило. Так як орендар квартири проходив військову службу у лавах ЗСУ не завжди відповідав на дзвінки. [PERSON] з 17.05.2023 року по 19.05.2023 року намагалась додзвонитись до орендаря, але він не відповідав на дзвінки. 19.05.2023 року її чоловік поїхав до м. Покровська, щоб перевірити стан належній їй квартири. Коли чоловік повернувся, то повідомив, що був складений акт обстеження де він був у складі комісії, як представник квартири [ADDRESS] . В акті від 19.05.2023 року було вказано, що в результаті обстеження комісія встановила: квартира [ADDRESS] розташована на другому поверсі, трикімнатна. 17.05.2023 року в квартирі стіни санвузла з обох сторін просякнуті вологою до 80 см, підлога укладена плиткою, плитка волога, виявлені підтікання на верхній гайці водоміра. В кухні мокра стеля від підлоги до 80 см. Виявлено підтікання на трубопроводі. В квартирі сильна підвищена вологість. Зі слів орендаторів 16.05.2023 року лопнув шланг пральної машини. Також позивачем доданий акт обстеження від 17.05.2023 року, якому вказано, що акт складений за зверненням [PERSON] , але прізвище чоловіка « [PERSON] » і він не міг звертатись 17.05.2023 року для складення акту обстеження, так як його в м. Покровську не було. 17.06.2023 року за зверненням позивача було складено акт обстеження, в якому вказано, що в результаті обстеження комісія встановила: після залиття квартири [ADDRESS] 17.05.2023 року стеля площею приблизно 25 кв.м. штукатурка пожовтіла, в чорній плісняві, відламалась та осипалась, відклеїлись по швам шпалери на стінах площею приблизно 15 кв.м., змокла та роздулась дверна коробка, двері не закриваються (в підсобному приміщенні), намокла електропроводка і провід сигналізації. Підлога на стику піднялась, лінолеум, кразис де інде піднявся, площа приблизно 36 кв.м. [PERSON] вважає, що зазначені акти складенні з порушеннями, відповідно до п. 2.3.6 «Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій», що затверджені Наказом Державного комітету з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 року № 76 «Про затвердження Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій» у разі залиття квартир складається відповідний акт, форма якого передбачена додатком № 4. Згідно цього додатку та Роз`яснення Міністерства з питань житлово-комунального господарства України щодо ремонту квартири після залиття (лист від 29.12.2009 №12/20-11-1975) в акті повинні бути відображені: дата складання акту, прізвища, ініціали та займані посади членів комісії, прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди (в даних Актах це відсутнє, є лише представник, але її повноваження нічим не підтвердженні), адреса квартири, поверх, форма власності, прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, з вини якого сталося залиття (в даних Актах прізвище, ім`я та по батькові власника відсутня, форма власності відсутня). Також в складених актах не зрозуміло хто входить до складу комісії, відсутні висновки комісії внаслідок чого сталось залиття квартири [ADDRESS] магазину «Золотий лис», не зазначено висновку комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття, адже в акті від 17.05.2023 року вказано лише, що заявнику пропонується стягнути шкоду з винного, комісією в актах обстеженнях від 17.05.2023 року та від 19.05.2023 року не вказано про вид та об`єми пошкодження, не зазначено переліку пошкоджених речей, не вказано необхідність та обсяги ремонту чи відновлення приміщень чи частина приміщень/квартири, та її орієнтовна вартість. Тому акти обстеження залиття квартири [ADDRESS] , які не містить вищезазначених реквізитів, не можуть бути належними і допустимими доказами заподіяння майнової шкоди. Акти обстеження не доводять, що власниці квартири [ADDRESS] магазин «Золотий лис» була завдана хоч якась матеріальна шкода, в тому числі аж на 130697,03 грн. Сторона позивача також зазначає, що акти обстеження оформлені з порушенням, без урахування інтересів [PERSON] . Ні позивач, ні комісія не звертались до [PERSON] з пропозицією прийняти участь в обстеженні квартир [ADDRESS] , а про результати обстеження ніхто її не повідомляв, зі змістом акту комісія її не ознайомлювала. [PERSON] не уповноважувала свого чоловіка бути представником щодо складення актів. Також [PERSON] не погоджується зі звітом про оцінку майна складений ФОП [PERSON] , так як звіт складений за фото, які були надані позивачем, оцінювач [PERSON] на місце події не виїжджала, особисто пошкоджень не бачила, висновок про вартість складався на підставі Актів пошкодження від 17.05.2023 року, 19.05.2023 року, 17.06.2023 року, які складені з порушеннями і в них не вказані які були завдані збитки, відповідно ідентифікувати які кімнати зазначено на фото - не можливо, як і не можливо встановити які саме потрібні були відновлювальні роботи в кожній кімнаті. В звіті про оцінку майна вся кошторисна інформація включає капітальний ремонт всієї квартири. Сторона відповідача вважає, що позивачем не доведено розмір майнової шкоди завданої у зв`язку із затопленням квартири [ADDRESS] , вину [PERSON] та причино наслідковий зв`язок, тому завдані збитки не підлягають стягненню [PERSON] на користь [PERSON] . В задоволенні позовних вимог просить відмовити у повному обсязі (а.с.94-97). Позивач [PERSON] у судове засідання не з`явилася, надала заяву з проханням розглянути справу в її відсутності, але за участю її представника адвоката Конюшенко І. Д. позовні вимоги підтримала. Представник позивача\~-\~адвокат Конюшенко\~І.Д.\~у судовому засіданні підтримала позовну заяву у повному обсязі, просила її задовольнити з підстав наведених в позові. Крім того, на клопотання представника відповідачів про долучення доказів на підтвердження факту пошкодження приміщення магазину в результаті ворожого ракетного обстрілу станом на момент розгляду справи, відповіла не згодою. Пояснила, що події, які мали місце в червні 2025 року жодним чином не стосуються подій, які стали приводом для звернення до суду з цим позовом. Відповідачами була завдана шкода позивачу і вона має бути відшкодована в розмірі, визначеному експертом у висновку. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явилася, надала заяву з проханням розглянути справу в її відсутності, але за участю її представника адвоката Токарєвої О. Г. В позові просила відмовити з підстав, наведених у відзиві. Відповідач [PERSON] \~у судовому засіданні позовні вимоги [PERSON] не визнав, вважаючи, що позовні вимоги суттєво завищені. Крім того, він пропонував позивачу відновити пошкоджене залиттям приміщення, але вона відмовилась від такої можливості. Свою квартиру він відремонтував. На момент розгляду справи, проживання у місті Покровську неможливе через збройну агресію рф, відновити пошкоджене приміщення позивач не зможе. Просив відмовити в задоволенні позову з підстав, наведених у відзиві. Представник відповідачів\~ адвокат\~Токарєва О.Г.\~у судовому засіданні категорично не погодилася з заявленими позовними вимогами в повному обсязі, вважаючи їх суттєво завищеними. Крім того, на момент розгляду справи, проживання у місті Покровську не можливе. Більшість жителів міста евакуйовані. Відновлення приміщення пошкодженого магазину вже наразі не актуальне і не можливе, оскільки позивач не має можливості використовувати його за призначенням, тому в позові слід відмовити. Суд, вислухавши пояснення учасників процесу, повно і всебічно з`ясувавши обставини, на які посилались сторони, як на підставу своїх вимог, дослідивши докази, оцінивши їх належність, допустимість, достовірність, а також достатність і взаємний зв`язок у їх сукупності, встановивши правовідносини, які випливають із встановлених обставин та правові норми, які підлягають застосуванню до цих правовідносин, - приходить до наступних висновків. Матеріалами справи підтверджено такі факти та відповідні правовідносини. Позивач [PERSON] , [INFO] , зареєстроване місце проживання за адресою: [ADDRESS] , РНОКПП [NUMBER] (а.с. 6-7). \~ Відповідно до Свідоцтва № [NUMBER] про відповідність збудованого об`єкта проектній документації, вимогам державних стандартів, будівельних норм і правил від 30.03.2009 року, Свідоцтва про право власності на нерухоме майно від 02.09.2009 року, виданого виконавчим комітетом Красноармійської міської ради та Витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно, [PERSON] на праві приватної форми власності, є власником вбудованого приміщення, магазин промислових товарів за адресою: [ADDRESS] кв. (31) (а.с. 11, 12, 13-18). Згідно звіту про оцінку майна визначення збитку вбудованого магазину з підвалом за адресою: [ADDRESS] ),\~ станом на 15.05.2023 року складає: 1.1. Стіни торгової зали - 28 433,10 грн. (Двадцять вісім тисяч чотириста тридцять три грн. 10 коп.); 1.2. Стеля торгової зали - 14 824,49 грн. (Чотирнадцять тисяч вісімсот двадцять чотири грн. 49 коп.); 1.3. Підлоги торгової зали - 53 939,02 грн. (П`ятдесят три тисячі дев`ятсот тридцять дев`ять грн. 02 коп.); 2.1. Стіни підсобного приміщення - 7 813,82 грн. (Сім тисяч вісімсот тринадцять грн. 82 коп.); 2.1. Стеля підсобного приміщення - 1 296,69 грн. (Одна тисяча двісті дев`яносто шість грн. 69 коп.); 3.1. Стіни коридору - 13 086,97 грн. (Тринадцять тисяч вісімдесят шість грн. 97 коп.); 3.2. Стеля коридору - 3 549,24 грн. (Три тисячі п`ятсот сорок дев`ять грн. 24 коп.); 4.1. Стеля вбиральні -1 34457 грн. (Одна тисяча триста сорок чотири грн. 57 коп.); 5.1. Міжкімнатні двері - 6 409,13 грн. (шість тисяч чотириста дев`ять грн. 13 коп.) (а.с. 19- 66). Відповідач [PERSON] , [INFO] , зареєстроване місце проживання за адресою: [ADDRESS] , адреса фактичного місця проживання ВПО: [ADDRESS] , РНОКПП [NUMBER] (а.с. 87-88, 89). Відповідач [PERSON] , [INFO] , зареєстроване місце проживання за адресою: [ADDRESS] , адреса фактичного місця проживання ВПО: [ADDRESS] , РНОКПП [NUMBER] (а.с. 98-100, 101, 102). Відповідно до копії Договору купівлі-продажу квартири від 08.04.2013 року, посвідченого приватним нотаріусом Красноармійського міського нотаріального округу Коваленко О.В. та Витягу з реєстру прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 08.04.2013 року, [PERSON] є власником квартири, яка розташована а адресою: [ADDRESS] (а.с. 103-104, 105). На підставі зазначених доказів представник позивача [PERSON] адвокат Конюшенко І. Д. ґрунтує заявлені вимоги про відшкодування збитків, завданих залиттям та пошкодженням вбудованого приміщення,\~магазину промислових\~товаріввнаслідок винних дій відповідачів [PERSON] та [PERSON] . Суд надає оцінку слушності аргументів представника позивача з позиції належності і достатності доказів та приписів норм права, що підлягають застосуванню до спірних відносин сторін. Відповідно ст. 151 ЖК України громадяни, які мають у приватній власності будинок (квартиру), зобов`язані забезпечити його схоронність, проводити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт, утримувати в порядку прибудинкову територію. Положеннями ст. ст. 319, 321 ЦК України передбачено, що власність зобов`язує, власник не може використовувати право власності на шкоду правам громадян, власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. Власник зобов`язаний утримувати майно, яке йому належить. Матеріалами справи встановлено, що позивачу [PERSON] на праві приватної форми власності, належить вбудоване приміщення, магазину промислових товарів за адресою: [ADDRESS] ). 17.05.23 року було складено Акт обстеження магазину промислових товарів (кв. [ADDRESS] ) та квартири [ADDRESS] за участі представників обох об`єктів та майстра від ФОП [PERSON] . Обстеженням 17.06.2023 року встановлено, що в результаті затоплення, в магазині промислових товарів підлога, яка вкрита лінолеумом, залита водою. [PERSON] в санвузлі, побутової кімнаті та торговому залі мокрі, вкриті чорною цвіллю, наявні жовті плями, штукатурка відклеїлася та обсипається, по балці висять краплі води. Квартира [ADDRESS] розташована на другому поверсі. В санвузлі мокра підлога. Волога піднялась по стінах санвузла, прихожої та кухні. У санвузлі встановлена душова кабіна. В квартирі проживають квартиранти, зі слів яких 16.05.2023 року лопнув шланг на пральній машинці. 19.05.2023 року складено Акт обстеження кв. [ADDRESS] на замовлення власника [PERSON] . В квартирі [ADDRESS] стіни санвузла з обох сторін просякнуті вологою на 80 см, підлога вкрита плиткою, плитка мокра, виявлене підтікання на верхній гайці водоміра. В кухні мокра стіна від полу до 80 см, виявлене підтікання на трубопроводі холодної води (підключення пральної машинки, змішувача, фільтра). В квартирі сильно підвищена вологість. Зі слів квартирантів 16.05.2023 року лопнув шланг на пральній машинці. 17.06.2023 року повторно складено Акт обстеження квартири [ADDRESS] . Згідно Акту стеля площею приблизно 25 кв.м. Штукатурка пожовтіла, в чорної цвілі, відшарувалась та обсипається. Відклеїлись та розійшлись шпалери на стінах площею 15 кв.м., намокла та набрякла дверна коробка, двері в підсобне приміщення не зачиняються. Намокла електрична проводка і проводка сигналізації. Підлога: на стику піднявся лінолеум, кразис місцями здувся. Площа приблизно 36 кв.м. Дане затоплення сталось вже вдруге. Частиною 3 статі 386 ЦК України передбачено, що власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому матеріальної та моральної шкоди. Згідно ч. 1 ст. 15 ЦПК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Згідно п. 8, п. 9 ч. 2 ст. 16 ЦК України способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди, відшкодування моральної (немайнової) шкоди. [PERSON] позиваються до [PERSON] та [PERSON] про стягнення матеріальних збитків, спричинених пошкодженням належного позивачу майна. Позиція відповідачів [PERSON] та [PERSON] ґрунтується одночасно як на поставленні під сумнів суми завданих збитків, так і на тому, що наразі вказане майно знаходиться в зоні активних бойових дій та не підлягає відновленню через пошкодження від ворожого обстрілу у червні 2025 року. Відповідно до ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Відповідно до ст. 81 ЦПК України учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом; кожна сторона повинна довести ті обставини на які вона посилається як на підставу для своїх вимог. Відповідно до ч. 6 ст. 81 ЦПК України доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Таким чином, при з`ясуванні, якими доказами кожна сторона буде обґрунтовувати свої доводи чи заперечення щодо невизнаних обставин, суд повинен виходити з принципу змагальності цивільного процесу, за яким кожна сторона несе обов`язки щодо збирання доказів і доказування тих обставин, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, якщо інше не встановлено процесуальним законом. Так, відповідачі [PERSON] та [PERSON] вважають позовні вимоги безпідставними з огляду на невідповідність форми та змісту Акту обстеження (в тому числі, не вірно зазначено прізвище відповідачів), а тому не може бути належним і допустимим доказом заподіяння відповідачами майнової шкоди. Відповідачі акцентують увагу суду, що в Актах обстеження від 17.05.2023 року та від 19.05.2023 року не вказано про вид та об`єми пошкодження, не зазначено переліку пошкоджених речей, не вказано необхідність та обсяги ремонту чи відновлення приміщень чи частина приміщень/квартири, та її орієнтовна вартість. Тому акти обстеження залиття квартири [ADDRESS] , які не містить вищезазначених реквізитів, не можуть бути належними і допустимими доказами заподіяння майнової шкоди, не зазначено які саме приміщення пошкодженні залиттям магазину позивача, огляд проводився у відсутності відповідача, що могло підтвердити або спростувати зазначені в актах відомостей. Суд критично відноситься до такої позиції сторони відповідачів. Пунктом 2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 №76, визначено, що у разі залиття квартир складається відповідний акт за формою, встановленою Додатком 4 до цих Правил. В акті повинно бути відображено: дата складання акту (число, місяць, рік): прізвища, ініціали та займані посади членів комісії; прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності: прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, з вини якого сталося залиття; адреса квартири, поверх, форма власності; характер залиття та його причини: завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість); висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття. У листі Міністерства з питань житлово-комунального господарства України від 29.12.2009 року № 12/20-11-1975 «Щодо ремонту квартири після залиття» також роз`яснено, що при складенні акту про залиття необхідна присутність зацікавлених осіб від потерпілої сторони та з боку винної; акт обов`язково має бути підписаний всіма членами комісії; в акті повинно бути відображено характер залиття та його причини, завдана матеріальна шкода, висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття. Суд, надаючи оцінку Актам обстеження від 17.05.2023 року, від 19.05.2023 року та\~від 17.06.2023\~року,\~зазначає,\~що в\~них зазначено:\~дату та\~місце складання;\~членів комісії,\~якими складено\~акт;\~подія,\~що трапилася;\~місце,\~де сталося\~залиття,\~наслідки залиття;\~причину залиття.\~Дійсно при\~обстеженні квартири\~позивача \~відповідач[PERSON] (власник квартири) присутньою не була, але був присутній орендар квартири та один раз чоловік власниці - [PERSON] , однак це не може свідчити про недійсність Актів, складених 17.05.2023 року, 19.05.2023 року та 17.06.2023 року. За таких обставин, суд вважає, що позиція відповідачів про недійсність Актів від 17.05.2023 року, від 19.05.2023 року та від 17.06.2023 рокуроку, як такого що складений без їх безпосередньої участі та без огляду належної їй квартири є неспроможною. При цьому, суд вважає, що відповідач [PERSON] не мала жодних перешкод для звернення вже після складення Акту обстеження до КУ «Покровський координаційний комітет самоорганізації населення» з вимогою повторного обстеження приміщення магазину позивача в її присутності. Разом з тим, [PERSON] після події залиття приміщення магазину позивача в цілому зайняла нейтральну позицію, та вже після звернення останньої до суду у вигідному для себе аспекті ставить під сумнів акти обстеження приміщення магазину як такі, що складені за її відсутності. З урахуванням вищевказаного, з огляду на характер пошкоджень в приміщенні магазину позивача, відсутності інших джерел небезпеки затоплення, - суд вважає обґрунтованими доводи (аргументи), що залиття відбулося з вини відповідачів. Згідно звіту про оцінку майна від 14.07.2023 року, зробленого за замовленням позивача [PERSON] , визначення збитку, на дату оцінки станом на 17.05.2023 року з урахуванням зносу та пошкоджень складає 130697,03 гривень (а.с. 19-66). Відповідачами не надано доказів, на спростування вказаної суми спричинених позивачу матеріальних збитків. З урахуванням вказаного, суд вважає наявними підстави для визнання пошкодження вбудованого магазину з підвалом за адресою: [ADDRESS] , що заходиться в причинному зв`язку із залиттям із квартири [ADDRESS] , власником якої являється відповідач [PERSON] . Згідно із ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим майновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини (ч. 2 ст. 1166 ЦК України). Відповідно до роз`яснень Пленуму Верхового суду України, викладених у пункті 2 постанови «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» № 6 від 27.03.1992 року, - розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Для наявності деліктної відповідальності необхідна наявність складу правопорушення: а) наявність шкоди, б) протиправна поведінка заподіювача шкоди, в) причинний зв`язок між шкодою та поведінкою заподіювача; г) вина. Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини, якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридично підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. З огляду на викладене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу, саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності його вини в завданні шкоди позивачу. Такий висновок відповідає правовій позиції Верховного Суду України, висловленій у постанові від 11.12.2018 року у справі № 61-9338св18 (підлягає обов`язковому врахуванню в розумінні ч. 4 ст. 263 ЦПК України). На підставі вищевикладених фактичних обставин справи, зазначених положень законодавства, суд приходить до висновку, що належними та допустимими доказами доведено факт пошкодження майна [PERSON] , що знаходиться в прямому причинному зв`язку з неправомірними діями відповідачів [PERSON] та [PERSON] , при цьому причина залиття в приміщенні магазину (лопнув шланг на пральній машині в квартирі поверхом вище, що належить відповідачу [PERSON] ) судом перевірена, та відповідачами не спростована. За таких обставин, наявні підстави для стягнення збитків, завданих позивачу в наслідок пошкодження належного їй майна. Відповідно до ч. ч. 1, 2 статті 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Згідно п. 2 ч. 5 ст. 265 ЦПК України, резолютивна частина рішення суду повинна містити висновок суду про розподіл судових витрат. Згідно ч. 1, ч. 3 ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи; до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: - на професійну правничу допомогу, - пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи; - пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; - пов`язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду. Позивачем [PERSON] заявлено вимоги стягнення з відповідачів [PERSON] та [PERSON] наступні судові витрати: судовий збір в сумі 1306,98 грн.; вартість послуг з проведення експертної оцінки матеріальних збитків в сумі 5000 грн; витрати на професійну правничу допомогу в сумі 5000 грн. Розподіл судових\~витрат між\~сторонами відбувається\~за правилами\~статті 141\~ЦПК України. В позовній заяві заявлено вимогу про солідарне стягнення судових витрат з відповідачів на користь позивача, в тому числі судовий збір, згідно квитанції № 0.0.3276183117.1 від 28.10.2023 р., у сумі 1306,98 гривень а.с. 1. Відповідно до ч. 1, п. 1 ч. 3 ст. 133 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать, зокрема, витрати на професійну правничу допомогу. Позивачем [PERSON] заявлено вимогу про відшкодування витрат на правову допомогу згідно укладеного договору з адвокатом Конюшенко І. Д. Відповідно до постанови Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 03.05.2018 року у справі № 72/1010/16-ц склад та розмір витрат, пов`язаних з оплатою правової допомоги, входить до предмету доказування у справі. На підтвердження цих обставин суду повинні бути надані договір про надання правової допомоги (договір доручення, договір про надання юридичних послуг та ін.), документи, що свідчать про оплату гонорару та інших витрат, пов`язаних із наданням правової допомоги, оформлені у встановленому законом порядку (квитанція до прибуткового касового ордера, платіжне доручення з відміткою банку або інший банківський документ, касові чеки, посвідчення про відрядження). На підтвердження вимог про відшкодування правових витрат позивачем надано ордер серії АН №1281714 від 30.10.2023 року та платіжну інструкцію на переказ власних коштів від [PERSON] на ім`я [PERSON] , що в розумінні вимог закону не є достатніми доказами для стягнення витрат на правничу допомогу. Тому суд, з урахуванням наданих доказів, вважає, що вимоги позивача [PERSON] в частині понесення судових витрат у вигляді правничої допомоги в сумі 5\~000 гривень, не підлягають задоволенню. Щодо вимоги про стягнення з відповідачів вартості послуг з проведення експертної оцінки матеріальних збитків в сумі 5000 грн., що підтверджується квитанцією форми №ПО -Д2 від 14.07.2023 року на суму 5000 гривень, суд вважає, що вказана вимога підтверджена належними доказами та підлягає задоволенню. На підставі ст. ст. 15, 16, ч. ч. 1, 2 ст. 22, ч. 4 ст. 319, ч. 1 ст. 1166, 1192 ЦК України, ст. 151 ЖК України, Правилам утримання житлових будинків та прибудинкових територій, затверджених Наказом Держжитлокомунгоспу України № 76 від 17.05.2005 р., Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 08.07.1994 року «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди»,

Outcome: partial