Jurisdiction: civil
Date: 2025-07-02 00:00:00

У лютому 2025 року в провадження Дарницького районного суду м. Києва надійшла цивільна справа за позовом Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Приозерне 12» до [PERSON] про стягнення заборгованості. Вказаний позов обгрунтований тим, що ОСББ «Приозерне 12» забезпечує управління та утримання багатоквартирного будинку та прибудинкової території за адресою: [ADDRESS] . Відповідач [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] , а відтак являється співвласником вказаного багатоквартирного будинку. При цьому, відповідач своєчасно не сплачує позивачу обов`язкові внески на утримання будинку та прибудинкової території, в результаті чого за період з 01.08.2016 по 31.12.2024 у нього утворилась заборгованість у розмірі 10 850,20 грн., яку позивач і прохає суд стягнути з урахуванням нарахованих штрафних санкцій у вигляді інфляційної складової боргу у розмірі 3 253,91 грн. та 3% річних у розмірі 1 114,97 грн. Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 05.02.2025 дану справу визначено за суддею Каліушком Ф.А. Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 04.03.2025 відкрито провадження у даній справі та призначено її до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами. Ухвалою суду від 20.03.2025 витребувано у Комунального підприємства Київської міської ради «Київське міське бюро технічної інвентаризації» (м. Київ, вул. Трьохсвятительська, буд. 4-В) копії правоустановчих документів про право власності та технічного паспорту на квартиру [ADDRESS] , а також інформацію про власників даного майна. 22.04.2025, на виконання вимог вищевказаної ухвали суду від 20.03.2025, з Комунального підприємства Київської міської ради «Київське міське бюро технічної інвентаризації» надійшла відповідь з доданими до неї документами. 12.05.2025 представником позивача ОСББ «Приозерне 12» - адвокатом Золотопупом С.В. в системі «Електронний суд» було сформовано клопотання про витребування доказів, зокрема у Департаменту будівництва та житлового забезпечення Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) копію свідоцтва про право власності від 22.11.2010 серії [NUMBER] на квартиру [ADDRESS] , виданого на підставі наказу від 16.11.2010 №1541-С/КІ. Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 15.05.2025 здійснено перехід до розгляду даної справи в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін та призначено її до розгляду по суті в судове засідання. Витребувано у Департаменту будівництва та житлового забезпечення Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) копію свідоцтва про право власності від 22.11.2010 серії [NUMBER] на квартиру [ADDRESS] , виданого на підставі наказу від 16.11.2010 №1541-С/КІ. В судове засідання, яке відбулося 03.07.2025, представник позивача не з`явився, при цьому, до початку розгляду даної справи через систему «Електронний суд» надав заяву, у якій парохав суд здійснювати розгляд справи без його участі. Відповідач в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, а саме шляхом направлення ухвали суду про відкриття провадження у справі за останньою відомою суду адресою місця його реєстрації: [ADDRESS] , а також шляхом розміщення оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України та шляхом оголошення на сайті Дарницького районного суду м. Києва про виклик особи зареєстроване місце проживання (перебування) місцезнаходження чи місце роботи якого невідоме. Так, процесуальні документи суду врученими відповідачу не були з вказівкою у довідці про причини повернення/досилання «адресат відсутній за вказаною адресою». Окремо, суд зауважує, що даний позов було сформовано в системі «Електронний суд» та позивачем на виконання вимог ч. 7 ст. 43 ЦПК України до позову долучено опис вкладення до цінного листа про направлення копії позовної заяви з доданими до неї документами за адресою місця проживання відповідача. Отже, судом було здійснено усі передбачені Цивільно процесуальним кодексом України (далі по тексту - ЦПК України) дії щодо повідомлення відповідача про розгляд даної справи. Однак, відповідач, будучи належним чином повідомленим про розгляд даної справи, не скористався своїм правом на подання до суду відзиву на позовну заяву, заперечень чи клопотань з процесуальних питань. Відповідно до приписів ч. 2 ст. 223 ЦПК України суд зобов`язаний відкласти судовий розгляд справи в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав: 1) неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання; 2) перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними; 3) виникнення технічних проблем, що унеможливлюють участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції, крім випадків, коли відповідно до цього Кодексу судове засідання може відбутися без участі такої особи; 4) необхідність витребування нових доказів, у випадку коли учасник справи обґрунтував неможливість заявлення відповідного клопотання в межах підготовчого провадження; 5) якщо суд визнає потрібним, щоб сторона, яка подала заяву про розгляд справи за її відсутності, дала особисті пояснення. Викликати позивача або відповідача для особистих пояснень можна і тоді, коли в справі беруть участь їх представники. Частиною 3 ст. 223 ЦПК України також визначено, якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі: 1) неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки; 2) повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника), крім відповідача, незалежно від причин неявки; 3) неявки представника в судове засідання, якщо в судове засідання з`явилася особа, яку він представляє, або інший її представник; 4) неявки в судове засідання учасника справи, якщо з`явився його представник, крім випадків, коли суд визнав явку учасника справи обов`язковою. Суд бере до уваги, що відповідач був належним чином повідомленим про час та місце судового розгляду справи, а враховуючи строки розгляду справи, визнає за можливе проводити судовий розгляд справи у відсутності сторони відповідача, який був належним чином повідомленим про день та час судового засідання. Судом встановлено, що власниками квартир та нежитлових приміщень багатоквартирного будинку [ADDRESS] , створено ОСББ «Приозерне 12», а 27.05.2016 здійснено його державну реєстрацію. Відповідачу [PERSON] на праві власності належить квартира [ADDRESS] , що підтверджується свідоцтвом про право власності серії [NUMBER] , виданого 22.11.2010 Головним управлінням житлового забезпечення виконавчого органу Київської міської ради (Київська міська державна адміністрація) на підставі наказу Головного управління житлового забезпечення від 16.11.2010 за №1541-С/КІ. Згідно зі ст. 1 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» співвласниками багатоквартирного будинку є власники квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирного будинку. Відповідно до ст. 4 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» об`єднання створюється для забезпечення і захисту прав співвласників та дотримання їхніх обов`язків, належного утримання та використання спільного майна, забезпечення своєчасного надходження коштів для сплати всіх платежів, передбачених законодавством та статутними документами. Основна діяльність об`єднання полягає у здійсненні функцій, що забезпечують реалізацію прав співвласників на володіння та користування спільним майном співвласників, належне утримання багатоквартирного будинку та прибудинкової території, сприяння співвласникам в отриманні житлово-комунальних та інших послуг належної якості за обгрунтованими цінами та виконання ними своїх зобов`язань, пов`язаних з діяльністю об`єднання. До виключної компетенції загальних зборів співвласників відноситься: затвердження статуту об`єднання, внесення змін до нього; обрання членів правління об`єднання; питання про використання спільного майна; затвердження кошторису, балансу об`єднання та річного звіту; попереднє (до їх укладення) погодження умов договорів, укладених на суму, що перевищує зазначену в статуті об`єднання, договорів, предметом яких є цінні папери, майнові права або спільне майно співвласників чи їх частина; визначення порядку сплати, переліку та розмірів внесків і платежів співвласників; прийняття рішення про реконструкцію та ремонт багатоквартирного будинку або про зведення господарських споруд; визначення розміру матеріального та іншого заохочення голови та членів правління; визначення обмежень на користування спільним майном; обрання та відкликання управителя, затвердження та зміна умов договору з управителем, прийняття рішення про передачу функцій з управління спільним майном багатоквартирного будинку повністю або частково асоціації; прийняття рішень про заснування інших юридичних осіб або участь у товариствах (ст. 10 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку»). Відповідно до ст. 20 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» частка співвласника у загальному обсязі внесків і платежів на утримання, реконструкцію, реставрацію, проведення поточного і капітального ремонтів, технічного переоснащення спільного майна у багатоквартирному будинку встановлюється пропорційно до загальної площі квартири (квартир) та/або нежитлових приміщень, що перебувають у його власності. Розміри обов`язкових внесків і пдатежів співвласників багатоквартирного будинку, які сплачуються протягом одного місяця, що настає за розрахунковим, затверджені рішенням загальних зборів ОСББ «Приозерне 12», викладених у формі протоколів: - №2: з 01.08.2016 щомісячний внесок на утримання будинку та прибудинкової території у розмірі 3,90 грн. за м? із розрахунку на загальну площу квартри; - №5: з 01.05.2018 щомісячний внесок на утримання будинку та прибудинкової території у розмірі 4,70 грн. за м? для власників квартир, роташованих в під`їзді В2 із розрахунку на загальну площу квартри; - №9: з 01.07.2024 щомісячний внесок на утримання будинку та прибудинкової території у розмірі 4,70 грн. за м? із розрахунку на загальну площу квартри. Статтею 322 Цивільного кодексу України (далі по тексту - ЦК України) встановлено, що власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Відповідно до ст. 526 ЦК України зобов`язання повинні виконуватись належним чином і в установлений строк відповідно до вказівок закону, акту планування, договору, а при відсутності таких вказівок - відповідно до вимог, що звичайно ставляться. Згідно зі ст. 525 ЦК України одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається. З матеріалів справи вбачається, що відповідач не своєчасно та не в повній мірі сплачував внески на обслуговування будинку та прибудинкової території, у зв`язку із чим, відповідно до розрахунку заборгованості у нього утворилась заборгованість перед позивачем за період з 01.08.2016 по 31.12.2024 у розмірі 10 850,20 грн. Відповідно до свідоцтва про право власності, загальна площа квартири [ADDRESS] складає - 123 м?, а відтак наданий позивачем розрахунок заборгованості є правильним та таким, що базується на офіційній площі квартири. За приписами ст. 525 ЦК України одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. Згідно ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Статтею 530 ЦК України визначено, що якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Відповідно до ст. 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання. Статтею 625 ЦК України визначено, що боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. З розрахунку заборгованості вбачається, що позивачем було нараховано відповідачу суму штрафних санкцій у розмірі 3 368,88 грн., яка складається з інфляційної складової боргу у розмірі 3 253,91 грн. та 3% річних у розмірі 1 114,97 грн. Відповідно до чч. 1, 6 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Відповідачем, всупереч положенню ч. 1 ст. 81 ЦПК України, не надано суду належних та допустимих доказів своєчасної оплати за спожиті житлово-комунальні послуги та відсутності заборгованості перед позивачем. Повно та всебічно дослідивши обставини справи, оцінивши зібрані докази у їх сукупності, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню шляхом стягнення з відповідача на користь позивача заборгованості за житлово - комунальні послуги, які полягають у вигляді сплати внесків на утримання будинку та прибудинкової території у розмірі 10 850,20 грн., а також шляхом стягнення з відповідача на користь позивача інфляційної складової боргу у розмірі 3 253,91 грн. та 3% річних у розмірі 1 114,97 грн. В частині стягнення з відповідача на користь позивача витрат на правничу допомогу, слід зазначити наступне. Право на професійну правничу допомогу гарантовано статтею 59 Конституції України, офіційне тлумачення якого надано Конституційним Судом України у рішеннях від 16 листопада 2000 року № 13-рп/2000, від 30 вересня 2009 року № 23-рп/2009. Згідно ст. 15 ЦПК України учасники справи мають право користуватися правничою допомогою. Представництво у суді як вид правничої допомоги здійснюється виключно адвокатом (професійна правнича допомога), крім випадків, встановлених законом. Відповідно до ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: 1) на професійну правничу допомогу; 2) пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи ; 3) пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; 4) пов`язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду. За приписами чч. 1, 3 ст. 134 ЦПК України, разом з першою заявою по суті спору кожна сторона подає до суду попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які вона понесла і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи. Попередній розрахунок розміру судових витрат не обмежує сторону у доведенні іншої фактичної суми судових витрат, які підлягають розподілу між сторонами за результатами розгляду справи. Відповідно до частин першої - п`ятої статті 137 ЦК України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. За приписом ч. 8 ст. 141 ЦПК України, розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). На підтвердження понесених витрат на правничу допомогу стороною позивача надано суду письмові докази. При вирішенні питання про розмір судових витрат, суд вважає, що всі дії, вчинені представником позивача в межах розгляду даної справи, є правничою допомогою в розумінні вимог закону в межах саме даної цивільної справи. Таким чином, з урахування викладеного, суд приходить до висновку, що відшкодуванню з відповідача на користь позивача підлягає сума витрат на правничу допомогу у розмірі 5 946,12 грн. На підставі викладеного та

Outcome: approved