Jurisdiction: civil
Date: 2025-07-03 00:00:00

У травні 2025 року від АТ «Універсал Банк», в інтересах якого діє представник Мєшнік Костянтин Ігорович, засобами поштового зв`язку надійшла позовна заява, в якій позивач, посилаючись на статті 509, 525, 526, 527, 530, частину першу статті 598, 599, 610, частину другу статті 615, статті 629, 1050, 1054 ЦК України, просив стягнути з відповідача [PERSON] на користь Акціонерного товариства «Універсал Банк» заборгованість за Договором про надання банківських послуг «Monobank» від 07.06.2024 у розмірі 24 587,44 грн станом на 08.01.2025, в тому числі: загальний залишок заборгованості за наданим кредитом ( тілом кредиту) 21 626,39 грн, заборгованість за пенею 2 961,05 та судові витрати по сплаті судового збору в сумі 3\~028,00 грн. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що 07.06.2024 [PERSON] встановила мобільний додаток monobank. «Monobank» - це мобільний банк, в рамках якого відкриваються поточні рахунки клієнтам ( фізичним особам), спеціальним платіжним засобом яких є платіжні картки monobank, особливістю якого є те, що банківське обслуговування здійснюється дистанційно без відділень. Починаючи з травня 2020 року, онбординг-встановлення ділових відносин з клієнтом відбувається в тому числі дистанційно шляхом: відеоверифікації працівником банку дистанційно; Дія шерінг на точці дистанційно та селфі клієнта; спрощена процедура через бюро кредитних історій, селфі клієнта та селфі клієнта з паспортом. Пройшовши реєстрацію, відповідач підписала Анкету-заяву до Договору про надання банківських послуг «Monobank» шляхом застосування цифрового власноручного підпису. Положеннями Анкети-заяви визначено, що ця Анкета-заява разом з Умовами і правилами обслуговування фізичних осіб в АТ Універсал Банк» при наданні банківських послуг щодо карткових продуктів ( MONOBANK| Universal Bank), таблицею обчислення вартості кредиту і паспортом споживчого кредиту, що розміщені за посиланням www.monobank.ua/terms та тарифами, що розміщені за посиланням www.monobank.ua/rates, складають Договір про надання банківських послуг. Підписавши Анкету-заяву клієнт ознайомилась та погодилась, що невід`ємною частиною Анкети-заяви є Запевнення клієнта до Договору про надання банківських послуг «Monobank», з підписанням якого 07.06.2024 в мобільному додатку договір набуває чинності ( пункт 5 Анкети-заяви). Пунктом 1 Запевнення відповідач підтвердила: отримання примірника договору в мобільному додатку monobank; ознайомлення та згоду з умовами договору, згідно з яким буде здійснюватися відкриття та обслуговування її рахунків, розміщення нею вкладів, отримання споживчого кредиту тощо; укладання договору; зобов`язалась виконувати умови договору. На підставі укладеного договору відповідач отримала кредит в розмірі 10\~000,00 грн у вигляді встановленого кредитного ліміту на поточний рахунок, спеціальним платіжним засобом якого є платіжна картка № [NUMBER] . Згідно з тарифами: пільговий період за карткою становить до 62 днів ( діє з моменту виникнення заборгованості до кінця календарного місяця, наступного за датою виникнення заборгованості, при умові її погашення в повному обсязі); пільгова відсоткова ставка 0,000001 % річних; розмір обов`язкового щомісячного платежу за користування кредитними коштами 4 % від заборгованості ( не менше 100 грн, але не більше залишку заборгованості); базова відсоткова ставка 3,1 % на місяць ( нараховується на максимальну заборгованість на день, за умови непогашення заборгованості в повному обсязі в пільговий період, за кожний день з моменту виникнення заборгованості); збільшена відсоткова ставка на місяць за карткою на суму загальної заборгованості 6,2 % на місяць ( нараховується у випадку наявності простроченої заборгованості). АТ «Універсал банк» свої зобов`язання за договором виконав в повному обсязі, а саме надав відповідачу можливість розпоряджатись кредитними коштами на умовах, передбачених Договором та в межах встановленого кредитного ліміту. Відповідач не надавала своєчасно банку грошові кошти для погашення заборгованості за кредитом, відсотками, а також іншими витратами відповідно до умов Договору ( не сплатила щомісячні мінімальні платежі), що має відображення в розрахунку заборгованості за Договором. Станом на 04.11.2024 у відповідача прострочення заборгованості зі сплати щомісячного мінімального платежу за Договором сягнуло понад 90 днів, у зв`язку з чим, на підставі положення підпункту 5.17. пункту 5 Розділу ІІ Умов відбулось істотне порушення клієнтом зобов`язань, вся заборгованість за кредитом стала простроченою. Банк 04.11.2024 направив відповідачеві повідомлення «пуш» про істотне порушення умов Договору та про необхідність погасити суму заборгованості. Проте відповідач на контакт не виходила та не вчинила жодної дії, направленої на погашення заборгованості в зв`язку з чим відповідно до пунктів 5.18, 5.19 Розділу ІІ Умов кредит 26.02.2025 став у формі «на вимогу». Загальна заборгованість [PERSON] перед АТ «Універсал Банк» за Договором станом на 08.01.2025 становить 24\~587,44 грн, в тому числі: загальний залишок заборгованості за наданим кредитом ( тілом кредиту) -21\~626,39 грн; заборгованість за пенею - 2\~961,05 грн. Відповідач продовжує ухилятись від виконання своїх зобов`язань і не погашає заборгованість за Договором, що є порушенням законних прав та інтересів АТ «Універсал Банк». Ухвалою судді від 27 травня 2025 року після виконання вимог, передбачених частиною шостою статті 187 ЦПК України, позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі, визначено розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін та призначено судове засідання на 25 червня 2025 року. Позивач свого представника у призначене судове засідання не направив, про дату, час і місце судового засідання повідомлений належним чином в порядку, передбаченому статтями 128-130 ЦПК України, до позовної заяви додано клопотання про розгляд справи без участі представника позивача. Відповідач [PERSON] у призначене судове засідання не прибула, про дату, час і місце судового засідання повідомлена належним чином в порядку, передбаченому статтями 128-130 ЦПК України, до суду подала заяву про розгляд справи без її участі, позовні вимоги визнала у повному обсязі. Через неявку в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу відповідно до частини другої статті 247 ЦПК України не здійснювалось. Відповідно до частини четвертої статті 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Згідно з висновком, викладеним у постанові Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 05.09.2022 у справі №1519/2-5034/11, та частинами четвертою, п`ятою статті 268 ЦПК України, у разі неявки всіх учасників справи у судове засідання, яким завершується розгляд справи, або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, суд підписує рішення без його проголошення. Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення. Дослідивши матеріали справи, суд дійшов такого висновку. Судом встановлено, що 07 червня 2024 року [PERSON] звернулась до АТ «Універсал Банк» з метою отримання банківських послуг у зв`язку з чим підписала Анкету-заяву до Договору про надання банківських послуг АТ «Універсал Банк» за допомогою удосконаленого електронного підпису, що підтверджується формою підтвердження електронного документу (а. с. 15-16). Положеннями Анкети-заяви визначено, що ця Анкета-заява разом із Умовами і правилами обслуговування фізичних осіб в АТ «Універсал Банк» при наданні банківських послуг щодо продуктів ( MONOBANK Universal Bank), таблицею обчислення вартості кредиту і паспортом споживчого кредиту, що розміщені за посиланням www.monobank.ua/terms, тарифами, що розміщені за посиланням www.monobank.ua/rates, складають Договір про надання банківських послуг. Згідно з п. 1 Анкети-заяви відповідач просила відкрити поточний рахунок [NUMBER] у гривні на її ім`я. Відповідно до п. 2 Анкети-заяви відповідач просила встановити кредитний ліміт на суму, зазначену в мобільному застосунку. У разі виходу з пільгового періоду, що складає до 62 календарних днів, на кредит буде нараховуватися процентна ставка 3,1% на місяць з першого дня користування кредитом. Підписанням анкети-заяви [PERSON] засвідчила генерацію ключової пари удосконаленого електронного підпису ( далі-УЕП) з особистим ключем і відповідним йому відкритим ключем, що буде використовуватися нею для вчинення правочинів та платіжних операцій ( п.4 анкети-заяви). [PERSON] погодилась з тим, що невід`ємною частиною Анкети заяви є запевнення клієнта до Договору, з підписанням якого в мобільному застосунку Договір набуває чинність ( п.5. Анкети-заяви). 07 червня 2025 року відповідач підписала Запевнення клієнта до Договору про надання банківських послуг monobank електронним підписом, що підтверджується формою підтвердження електронного документу, в п.1 якого підтвердила отримання примірника Договору в мобільному застосунку monobank та укладення нею Договору ( а.с.17). До Анкети-заяви\~банк\~долучив\~витяг з\~\~Умов і\~\~правил обслуговування\~в АТ\~«Універсал\~Банк»\~при наданні\~банківських\~послуг\~щодо\~продуктів monobank/ Uviversal Bank, витяг з тарифів банку Чорної картки monobank, паспорт споживчого кредиту Чорної картки monobank, довідку про наявність рахунку від 08.01.2025, довідку про розмір встановленого кредитного ліміту від 08.01.2025, розрахунок заборгованості за договором б/н від 07.06.2024, деталізовану виписку про рух коштів по картці за період з 07.06.2024 по 08.01.2025; роздруківку паспорта громадянина України [PERSON] № [NUMBER] з мобільного застосунку «Дія» ( а.с. 12, 14, 22, 23- 36). Відповідно до довідки АТ «Універсал Банк» від 08.01.2025 [PERSON] відкрито рахунок № [NUMBER] у вигляді чорної картки № [NUMBER] ; валюта рахунку: UAН; статус картки: активна до 09/28 (а.с.22). Згідно з довідкою АТ «Універсал Банк» про розмір встановленого ліміту від 08.01.2025 розмір встановленого кредитного ліміту [PERSON] через мобільний застосунок за Договором про надання банківських послуг «Monobank» від 07.06.2024 за карткою № [NUMBER] станом на 08.01.2025 складав: 07.06.2024 10\~000,00 грн (а.с.23). Як вбачається з розрахунку заборгованості за договором б/н від 07.06.2024, укладеним між банком та [PERSON] , станом на 08 січня 2025 року заборгованість відповідача за наданим кредитом (тілом кредиту) становить 21\~626,39 грн, заборгованість за пенею 2\~961,05 грн, всього 24\~587,44 грн (а.с. 10). Згідно з випискою про рух коштів по картці відповідача за період з 07.06.2024 по 08.01.2025 станом на 08.01.2025 кредитний ліміт становить 10\~000,00 грн; заборгованість складає 24\~587,44 грн; сума витрат за період: - 30\~587,44 грн; сума зарахувань за період : 6\~000,00 грн ( а.с. 13-17). Відповідно до частини першої\~статті 4 ЦПК України\~кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. За правилом частини першої\~статті 13 ЦПК України\~суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього\~Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Як зазначено у частині третій\~статті 12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно із статтею 11 ЦК України цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки (частина1).\~Підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини (пункт 1 частини 2). Відповідно до частини першої\~статті 202 ЦК України\~правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Згідно з вимогами частини четвертої\~статті 203 ЦК України\~правочин має вчинятися у формі, встановленій законом. За змістом\~статті 204 ЦК України\~правочин є правомірним, якщо його недійсність прямо не встановлена законом або якщо він не визнаний судом недійсним. За правилом частини першої\~статті 205 ЦК України\~правочин може вчинятися усно або в письмовій (електронній) формі. Сторони мають право обирати форму правочину, якщо інше не встановлено законом. Відповідно до частин першої, другої\~статті 207 ЦК України\~правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах (у тому числі електронних), у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони, або надсилалися ними до інформаційно-комунікаційної системи, що використовується сторонами. У разі якщо зміст правочину зафіксований у кількох документах, зміст такого правочину також може бути зафіксовано шляхом посилання в одному з цих документів на інші документи, якщо інше не передбачено законом. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо воля сторін виражена за допомогою телетайпного, електронного або іншого технічного засобу зв`язку. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). Правочин, який вчиняє юридична особа, підписується особами, уповноваженими на це її установчими документами, довіреністю, законом або іншими актами цивільного законодавства. За змістом статей\~626, 628-629 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.\~Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.\~Договір є обов`язковим для виконання сторонами. Статтею 638 ЦК України\~встановлено, що договір є укладеним, якщо сторони досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Загальні правила щодо форми договору визначено\~статтею 639 ЦК України, договір може бути укладений у будь-якій формі, якщо вимоги щодо форми договору не встановлені законом. Якщо сторони домовилися укласти договір у певній формі, він вважається укладеним з моменту надання йому цієї форми, навіть якщо законом ця форма для даного виду договорів не вимагалася. Якщо сторони домовилися укласти договір за допомогою інформаційно-комунікаційних систем, він вважається укладеним у письмовій формі. Якщо сторони домовились укласти у письмовій формі договір, щодо якого законом не встановлена письмова форма, такий договір є укладеним з моменту його підписання сторонами. Якщо сторони домовилися про нотаріальне посвідчення договору, щодо якого законом не вимагається нотаріальне посвідчення, такий договір є укладеним з моменту його нотаріального посвідчення. Використання при вчиненні правочинів факсимільного відтворення підпису за допомогою засобів механічного, електронного або іншого копіювання, електронного підпису або іншого аналога власноручного підпису допускається у випадках, встановлених законом, або за письмовою згодою сторін, у якій мають міститися зразки відповідного аналога їхніх власноручних підписів. Аналізуючи викладене, слід дійти висновку про те, що будь-який вид договору, який укладається на підставі\~ЦК України, може мати електронну форму. Договір, укладений в електронній формі, є таким, що укладений у письмовому вигляді (статті\~205,\~207 ЦК України). Вказані висновки викладені у постановах Верховного Суду від 09 вересня 2020 року у справі №732/670/19, від 23 березня 2020 року у справі №404/502/18, від 07 жовтня 2020 року №127/33824/19. Із прийняттям\~Закону України «Про електронну комерцію» №675-VIII від 03 вересня 2015 року\~(далі - Закон № 675-VIII), який набрав чинності 30 вересня 2015 року, на законодавчому рівні встановлено порядок укладення договорів в мережі, спрощено процедуру підписання договору та надання згоди на обробку персональних даних. У пункті 5 частини першої\~статті 3 Закону №675-VIII\~визначено, що електронний договір - домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав і обов`язків та оформлена в електронній формі. Відповідно до частини третьої\~статті 11 цього Закону \~електронний договір укладається шляхом пропозиції його укласти (оферти) однією стороною та її прийняття (акцепту) другою стороною. Електронний договір вважається укладеним з моменту одержання особою, яка направила пропозицію укласти такий договір, відповіді про прийняття цієї пропозиції в порядку, визначеному частиною шостою цієї статті. Пропозиція укласти електронний договір (оферта) може бути зроблена шляхом надсилання комерційного електронного повідомлення, розміщення пропозиції (оферти) у мережі Інтернет або інших інформаційно-комунікаційних системах (частина четверта\~статті 11 Закону № 675-VIII). Пропозиція укласти електронний договір (оферта) може включати умови, що містяться в іншому електронному документі, шляхом перенаправлення (відсилання) до нього (частина п`ята\~статті11Закону України\~№ 675-VIII). Згідно із частиною шостою\~статті 11Закону № 675-VIII\~відповідь особи, якій адресована пропозиція укласти електронний договір, про її прийняття (акцепт) може бути надана шляхом: надсилання електронного повідомлення особі, яка зробила пропозицію укласти електронний договір, підписаного в порядку, передбаченому\~статтею 12 цього Закону; заповнення формуляра заяви (форми) про прийняття такої пропозиції в електронній формі, що підписується в порядку, передбаченому\~статтею 12 цього Закону; вчинення дій, що вважаються прийняттям пропозиції укласти електронний договір, якщо зміст таких дій чітко роз`яснено в інформаційній системі, в якій розміщено таку пропозицію, і ці роз`яснення логічно пов`язані з нею. За приписами частини сьомої\~статті 11 Закону №675-VIII\~електронний договір укладається і виконується в порядку, передбаченому Цивільним та\~Господарським кодексами України, а також іншими актами законодавства. За правилами частини восьмої\~статті 11 Закону № 675-VIII\~у разі якщо укладення електронного договору відбувається в інформаційно-комунікаційній системі суб`єкта електронної комерції, для прийняття пропозиції укласти такий договір особа має ідентифікуватися в такій системі та надати відповідь про прийняття пропозиції (акцепт) у порядку, визначеному частиною шостою цієї статті. Такий документ оформляється у довільній формі та має містити істотні умови, передбачені законодавством для відповідного договору. Інформаційна система суб`єкта електронної комерції, який пропонує укласти електронний договір, має передбачати технічну можливість особи, якій адресована така пропозиція, змінювати зміст наданої інформації до моменту прийняття пропозиції. Як зазначено у\~статті 12 Закону № 675-VIII, якщо відповідно до акта цивільного законодавства або за домовленістю сторін електронний правочин має бути підписаний сторонами, моментом його підписання є використання: електронного підпису відповідно до вимог\~законів України «Про електронні документи та електронний документообіг»\~та «;Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги», за умови використання засобу електронного підпису усіма сторонами електронного правочину; електронного підпису одноразовим ідентифікатором, визначеним цим Законом; аналога власноручного підпису (факсимільного відтворення підпису за допомогою засобів механічного або іншого копіювання, іншого аналога власноручного підпису) за письмовою згодою сторін, у якій мають міститися зразки відповідних аналогів власноручних підписів. Отже, електронний підпис призначений для ідентифікації особи, яка підписує електронний документ. Положення\~Закону №675-VIII\~передбачають використання як електронного підпису або електронного цифрового підпису відповідно до\~Закону України «Про електронний цифровий підпис», так і електронного підпису одноразовим ідентифікатором, визначеним цим Законом. Відповідно до пункту 27\~статті 1 Закону України «Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги»\~кваліфікований електронний підпис - удосконалений електронний підпис, що створюється з використанням засобу кваліфікованого електронного підпису і базується на кваліфікованому сертифікаті електронного підпису. Відповідно до\~частини\~першої\~статті 526\~ЦК\~України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Згідно з частиною першою\~статті 1054 ЦК України\~за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. Позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України. У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики (частина перша\~статті 1048 ЦК України). Частиною другою статті 1054 ЦК України встановлено, що до відносин за кредитним договором застосовуються положення параграфа 1 цієї глави, якщо інше не встановлено цим параграфом і не випливає із суті кредитного договору. Кредитний договір укладається у письмовій формі. Кредитний договір, укладений з недодержанням письмової форми, є нікчемним (стаття 1055 ЦК України). З матеріалів справи вбачається, що відповідач [PERSON] з метою отримання банківських послуг в мобільному додатку «Monobank» заповнила і підписала Анкету-заяву до Договору про надання банківських послуг. Підпис Анкети-заяви здійснений відповідачем за допомогою удосконаленого електронного підпису. Вказана Анкета-заяви за допомогою кваліфікованого електронного підпису підписана представником банку Панченко Т.І., яка здійснила ідентифікацію та верифікацію клієнта. Суд враховує, що Анкета-заява містить докладну інформацію щодо особи [PERSON] , зокрема, дату її народження, індивідуальний податковий номер, номер паспорта, адресу проживання, номер мобільного телефону, соціальний статус, джерело доходу та середній дохід. В Анкеті-заяві міститься скріншот паспорта відповідача з мобільного застосунку «Дія», який наданий до анкети в електронному вигляді. В Анкеті-заяві відповідач просила відкрити їй поточний рахунок № [NUMBER] у гривні на її ім`я та встановити кредитний ліміт на суму, зазначену в мобільному додатку. Пільговий період складає до 62 календарних днів, у разі виходу з якого на кредит буде нараховуватися процентна ставка 3,1 % на місяць з першого дня користування кредитом. Відповідач погодилась, що ця Анкета-заява разом із Умовами і правилами обслуговування фізичних осіб в АТ «Універсал Банк» при наданні банківських послуг щодо продуктів ( MONOBANK Universal Bank), таблицею обчислення вартості кредиту і паспортом споживчого кредиту, що розміщені за посиланням www.monobank.ua/terms, тарифами, що розміщені за посиланням www.monobank.ua/rates, складають Договір про надання банківських послуг Відповідачу згенеровано ключову пару з особистим електронним ключем та відповідним йому відкритим ключем, реквізити якого містяться в Анкеті-заяві. Відповідно до п. 14 Положення про застосування електронного підпису та електронної печатки в банківській системі України, затвердженого постановою Правління Національного банку України «Про затвердження Положення про застосування електронного підпису в банківській системі та електронної печатки в банківській системі України» від 14.08.2017 №78 ( чинного станом на час підписання Анкети-заяви від 17 жовтня 2019 року) використання удосконаленого електронного підпису, удосконаленої електронної печатки та простого електронного підпису здійснюється на підставі договору між банком і клієнтом, який укладається в письмовій формі (у вигляді паперового документа з власноручними підписами сторін або як електронний документ із кваліфікованим електронним підписом) після проведення ідентифікації та верифікації клієнта відповідно до вимог законодавства України у сфері запобігання та протидії легалізації ( відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, або фінансуванню тероризму. Отже, зазначені обставини свідчать про належне укладення кредитного договору. Правова позиція щодо правомірності укладення кредитного договору в електронній формі сформована у постановах Верховного Суду. Так, у постанові Верховного Суду від 16 грудня 2020 року в справі № 561/77/19, скасовуючи судові рішення про відмову у позові і ухвалюючи нове про стягнення боргу за кредитним договором, Верховний Суд зазначив, що матеріали справи містять достатньо доказів, з яких вбачається, що між сторонами був укладений кредитний договір в електронній формі, умови якого позивачем були виконані, однак відповідач у передбачений договором строк кредит не повернув. Такі ж висновки щодо правомірності укладання сторонами кредитного договору в електронній формі та його відповідність вимогам закону, в тому числі Закону України «Про електронну комерцію», містять постанови Верховного Суду від 12 січня 2021 року у справі № 524/5556/19 та від 10 червня 2021 року у справі № 234/7159/20. Таким чином, 07 червня 2024 року між [PERSON] та АТ «Універсал Банк» укладено Договір про надання банківських послуг «Monobank» в електронній формі. Відповідно до частини першої\~ статті 509 ЦК України\~зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від вчинення певної дії (негативне зобов`язання), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Згідно з частиною першою\~ статті 626 цього Кодексу\~договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Частиною першою\~статті 526 цього Кодексу\~передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього\~Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Згідно з частиною першою\~статті 610 цього Кодексу\~порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Частиною першою\~статті 611 цього Кодексу\~передбачено, що у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом. Відповідно до частини другої\~статті 1050 ЦК України\~якщо договором встановлений обов`язок позичальника повернути позику частинами (з розстроченням), то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилася, та сплати процентів, належних йому відповідно до\~статті 1048 цього Кодексу. Як вбачається з деталізованої виписки про рух коштів по картці [PERSON] за період з 07.06.2024 по 08.01.2025 та розрахунку заборгованості за договором б/н від 07.06.2024, укладеного між АТ №Універсал Банк» та [PERSON] , відповідач користувалася грошовими коштами, але несвоєчасно сплачувала заборгованість, внаслідок чого заборгованість за наданим кредитом (тілом кредиту) становить 21\~626,39 грн. Виходячи з встановлених обставин справи та відповідних їм правовідносин, які виникли з укладеного кредитного договору, беручи до уваги, що позивачем надано достатні докази виникнення зобов`язання з укладеного кредитного договору та їх неналежного виконання відповідачем в частині повернення наданого кредиту, суд погоджується з доводами позивача, що заборгованість відповідача за наданим кредитом ( тілом кредиту) становить 21\~626,39 грн. Доказів повернення відповідачем заборгованості за наданим кредитом ( тілом кредиту) у заявленому розмірі матеріали справи не містять. Що стосується позовних вимог про стягнення з відповідача на користь позивача пені в розмірі 2\~961,05 грн суд зазначає таке. Пунктом 18\~Прикінцевих та перехідних положень ЦК України\~визначено, що у період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування у разі прострочення позичальником виконання грошового зобов`язання за договором, відповідно до якого позичальнику було надано кредит (позику) банком або іншим кредитодавцем (позикодавцем), позичальник звільняється від відповідальності, визначеної\~статтею 625\~цього Кодексу, а також від обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за таке прострочення. Установити, що неустойка (штраф, пеня) та інші платежі, сплата яких передбачена відповідними договорами, нараховані включно з 24 лютого 2022 року за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) за такими договорами, підлягають списанню кредитодавцем (позикодавцем). Указом Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24 лютого 2022 року № 64/2022, затвердженого Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24 лютого 2022 року №2102-IX, в Україні введено воєнний стан з 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року, який неодноразово продовжувався та триває донині. Відповідно до деталізованої виписки про рух коштів по картці [PERSON] за період з 07.06.2024 по 08.01.2025 та розрахунку заборгованості за договором б/н від 07.06.2024, укладеного між АТ №Універсал Банк» та [PERSON] , нарахування відповідачу пені відбулось за період з 01 серпня 2025 року по 08 січня 2025 року, тобто всупереч п18\~Прикінцевих та перехідних положень ЦК України. Тому за вказаних обставин визнання відповідачем позову в частині стягнення пені в розмірі 2\~961,05 грн суперечить закону, у зв`язку із чим суд не приймає визнання відповідачем позову в цій частині. За таких обставин суд вважає за необхідне задовольнити позов частково та стягнути з відповідача на користь позивача заборгованість за Договором про надання банківських послуг «Monobank» від 07 червня 2024 року станом на 08.01.2025 в розмірі 21\~626,39 грн, в тому числі загальний залишок заборгованості за наданим кредитом (тілом кредиту) 21\~626,39 грн. Позовні вимоги в частині стягнення з відповідача на користь позивача заборгованості за пенею в розмірі 2\~961,05 грн є необґрунтованими, тому задоволенню не підлягають. За правилами частини першої статті 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Позивачем при поданні позовної заяви сплачено судовий збір в сумі 3\~028,00 грн згідно з платіжним дорученням\~№36828820501\~від 18.04.2025 х( а.с. 2). Оскільки суд дійшов висновку про часткове задоволення позову, то сума судового збору пропорційно розміру задоволених позовних вимог становитиме 2\~663,43 грн, виходячи з такого розрахунку: 21\~626,39 грн (сума заборгованості, що підлягає стягненню з відповідача) х100 : 24 587,44 грн ( ціна позову) = 88 % ( відсоток розміру задоволених позовних вимог); 3028,00 грн х 88 % : 100 = 2\~664,64 грн ( сума судового збору пропорційно розміру задоволених позовних вимог). Як вбачається з частини першої статті 142 ЦПК України, у разі укладення мирової угоди до прийняття рішення у справі судом першої інстанції, відмови позивача від позову, визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті суд у відповідній ухвалі чи рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову, а в разі якщо домовленості про укладення мирової угоди, відмову позивача від позову або визнання позову відповідачем досягнуто сторонами за результатами проведення медіації - 60 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову. Враховуючи, що відповідач визнала позов до початку розгляду справи по суті, не дивлячись на те, що визнання позову відповідачем в частині стягнення пені судом не прийнято, суд вважає, що в даному випадку підлягають застосуванню положення частини першої статті 142 ЦПК України, а тому доходить висновку, що на користь позивача з державного бюджету підлягає поверненню сума судового збору, сплаченого при поданні позову, з урахуванням пропорційного розміру задоволених позовних вимог, тобто 1\~332, 32 грн, інша частина судового збору, сплаченого позивачем за подання позовної заяви, з урахуванням пропорційного розміру задоволених позовних вимог, тобто 1\~332,32 грн підлягає стягненню з відповідача на користь позивача. На підставі викладеного,

Outcome: partial