Jurisdiction: civil
Date: 2025-07-03 00:00:00

02 травня 2025 року до суду надійшла вищевказана позовна заява, відповідно до якої позивач просить суд стягнути з [PERSON] на користь ТОВ «Споживичй центр» заборгованість за кредитним договором №08.05.2024-100000287 від 08.05.2024 у розмірі 9210, 00 грн. та судовий збір 2422,00 грн. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що між позивачем та [PERSON] 08.05.2024 укладено кредитний договір № 08.05.2024-100000287. За умовами договору сума кредиту складала 3000,00 грн, строк - 98 днів. Позивач свої зобов`язання перед відповідачем виконав у повному обсязі, а відповідач свої зобов`язання перед позивачем не виконує. Ухвалою суду від 03 червня 2025 відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін. Згідно з ч.13\~ст. 7 ЦПК України\~розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться. У відповідності до ч.8\~ст. 279 ЦПК України\~при розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи. Положеннями\~ст. 174 ЦПК України\~закріплено, що при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом. Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву. Подання заяв по суті справи є правом учасників справи. У відповідності до ст.ст.\~174,\~178 ЦПК України\~відповідач не скористався своїм правом та не направив суду відзив на позовну заяву, із викладенням заперечень проти неї. Клопотань від сторін про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін не надходило. За даних обставин, суд вирішує справу за наявними матеріалами, що передбачено ч.8 ст.\~178, ст.\~181 ЦПК України. Суд, дослідивши матеріали цивільної справи, розглянувши подані сторонами документи, всебічно, повно та об`єктивно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, що мають істотне значення для правильного вирішення справи по суті та на яких ґрунтується позовні вимоги, оцінивши докази на предмет належності, достовірності та допустимості у їх сукупності, вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що між Товариством з обмеженою відповідальністю «Споживчий центр`та [PERSON] 08.05.2024 укладено кредитний договір № 08.05.2024-100000287. Відповідно до умов договору позичальнику надано кредит у розмірі - 3000 грн, що підтверджується квитанцією про видачу коштів від 08.05.2024. Дата повернення кредиту 13.08.2024. Натомість [PERSON] своє зобов`язання за укладеним кредитним договором не виконав, в результаті чого в нього виникла заборгованість перед позивачем в сумі 9210,00 грн., що підтверджується довідкою-розрахунком про стан заборгованості за кредитним договором № 08.05.2024-100000287 від 08 травня 2024 станом на 13 серпня 2024 року. Відповідно до вищевказаного розрахунку, заборгованість в сумі 9210,00 грн, що складається з: -3 000 грн.\~заборгованість за тілом кредиту; -4410,00 грн.\~заборгованість за процентами; 300,00 грн.\~комісія; 1500,00 грн.\~неустойка. Відповідно до частин першої, другоїстатті 207 ЦК Україниправочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). У відповідності до\~статті 6 ЦК України\~сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього\~Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості (частина перша\~статті 627 ЦК України). Якщо сторони домовилися укласти договір у певній формі, він вважається укладеним з моменту надання йому цієї форми, навіть якщо законом ця форма для даного виду договорів не вимагалася (частина друга\~статті 639 ЦК України.) За змістом статтей 626,628 ЦК Українидоговором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Частиною першоюстатті 638 ЦК Українивстановлено, що істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначенізаконом,як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Устатті 526 ЦКУкраїни\~передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Відповідно до частини першоїстатті 1054 ЦК Україниза кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти (частина першастатті 1048 ЦК України). В силу\~ст.1054ЦК України\~до відносин за кредитним договором застосовуються положення параграфа 1 цієї глави, якщо інше не встановлено цим параграфом і не випливає із суті кредитного договору. Кредитний договір укладається у письмовій формі. Кредитний договір, укладений з недодержанням письмової форми, є нікчемним (стаття 1055 ЦК України). Положенням частини першоїстатті 1048 ЦК Українипередбачено, що позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України. У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики. Згідно зі статтею 1049 згаданого Кодексу позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками. Таким чином, в разі укладення кредитного договору проценти за користування позиченими коштами та неустойка поділяються на встановлені законом (розмір та підстави стягнення яких визначаються актами законодавства) та договірні (розмір та підстави стягнення яких визначаються сторонами в самому договорі). За змістомстатті 536 ЦК Україниза користування чужими грошовими коштами боржник зобов`язаний сплачувати проценти, якщо інше не встановлено договором між фізичними особами. Розмір процентів за користування чужими грошовими коштами встановлюється договором, законом або іншим актом цивільного законодавства. Згідно із частиною першоюстатті 1050 ЦК Україниякщо позичальник своєчасно не повернув суму позики, він зобов`язаний сплатити грошову суму відповідно достатті 625 цього Кодексу. Відповідно до п.18\~Прикінцевих та Перехідних положень Цивільного кодексу України, у період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування у разі прострочення позичальником виконання грошового зобов`язання за договором, відповідно до якого позичальнику було надано кредит (позику) банком або іншим кредитодавцем (позикодавцем), позичальник звільняється від відповідальності, визначеноїстаттею 625цього Кодексу, а також від обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за таке прострочення. Установити, що неустойка (штраф, пеня) та інші платежі, сплата яких передбачена відповідними договорами, нараховані включно з 24 лютого 2022 року за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) за такими договорами, підлягають списанню кредитодавцем (позикодавцем). Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні", затвердженого\~Законом України від 24 лютого 2022 року № 2102-IX\~в Україні введено воєнний стан, який був неодноразово продовжений та діє станом на день ухвалення рішення. ТОВ «Споживичй центр» пред`являючи позовні вимоги, окрім тіла кредиту, комісії та процентів за користування кредиту, просить стягнути з відповідача неустойку, в розмірі 1500,00 грн. Така вимога позивача є необгрунтованою, а така неустойка відповідно до п.18\~Прикінцевих та Перехідних положень Цивільного кодексу України\~підлягає списанню, оскільки на сьогоднішній день в Україні діє режим воєнного стану. Обґрунтовуючи право вимоги заборгованості за тілом кредиту, процентами та комісією, в тому числі їх розмір і порядок нарахування, крім самого розрахунку кредитної заборгованості за договором, позивач посилається на\~кредитний договір в якому викладені умови надання та повернення кредиту. Така заборгованість підтверджується наявними в матеріалах справи доказами та не спростована відповідачем, а тому суд вважає, що позовні вимоги ТОВ «Споживчий центр» в частині стягнення заборгованості за тілом кредиту, процентами та комісією в сумі 7710,00 грн, слід задовольнити, при цьому у задоволенні вимоги про стягнення з відповідача неустойки в сумі 1500,00 грн\~слід відмовити. Судовий збір в сумі 2422,40 грн, відповідно до\~ст.141 ЦПК України\~слід стягнути з відповідача на користь позивача. На підставі наведеного,

Outcome: partial