Jurisdiction: civil
Date: 2025-07-08 00:00:00

[PERSON] звернулася до Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області з позовною заявою до [PERSON] про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини. В обґрунтування\~позовних вимог\~вказано,\~що [INFO] померла мати позивача - [PERSON] , після смерті якої залишилось спадкове майно, яке складається квартири [ADDRESS] та грошових заощаджень, що зберігаються на рахунку АТ «Ощадбанк». На даний момент спадкоємцями є [PERSON] та її сестра [PERSON] . 17.06.2024 року позивач звернулася до приватного нотаріуса Тернопільського міського нотаріального округу Магдич О.О., проте останній було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, оскільки пропустила строк, встановлений законодавством для прийняття спадщини. Строк для прийняття спадщини позивач пропустила у зв`язку з військовим станом на території України та бойовими діями у Донецькій області, зокрема й у м. Краматорськ. На підставі вищенаведеного, просить суд визначити додатковий строк для прийняття спадщини тривалістю три місяці. Ухвалою Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області від 02.10.2024 року вказану цивільну справу передано на розгляд до Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області. Ухвалою судді Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області від 10.12.2024 року дану позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито підготовче провадження у справі та витребувано копію спадкової справи після смерті [PERSON] . Ухвалою Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області від 24.03.2025 року клопотання представника позивача про залучення Краматорської міської ради в якості співвідповідача у справі задоволено. Ухвалою Дніпровського районного суду Дніпропетровської області від 07.05.2025 року закрито підготовче провадження у справі та призначено до судового розгляду по суті.\~ Позивач у судове засідання не з`явилася, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялась належним чином. Представник позивача надіслала заяву про розгляд справи за її відсутності. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явилася, засобами поштового зв`язку надіслала заяву, в якій позовні вимоги визнала, справу просила розглядати без її участі. Представник Краматорської міської ради в судове засідання також не з`явилася, про причини неявки суд не повідомила, про день, час та місце слухання справи повідомлялася належним чином. Заяви про розгляд справи без участі до суду не надходило, відзиву на позов від відповідача також не надходило. У зв`язку з неявкою в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, відповідно до положень ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Дослідивши матеріали справи, судом встановлено наступне. Згідно свідоцтва про народження серії [NUMBER] , виданого 23.12.1997 року, [PERSON] народилася [INFO] , про що зроблено актовий запис №2821. Батьком записаний [PERSON] , матір`ю - [PERSON] . Відповідно свідоцтва про народження серії [NUMBER] , виданого 12.02.1981 року, [PERSON] народилася [INFO] , про що зроблено актовий запис №286. Батьком записаний [PERSON] , матір`ю - [PERSON] . Згідно свідоцтва про розірвання шлюбу серії [NUMBER] , виданого 13.01.1993 року, шлюб між [PERSON] та [PERSON] розірвано, про що в книзі реєстрації актів про розірвання шлюбу 13.01.1993 року зроблено запис №27. Відповідно свідоцтва про право власності на кооперативну квартиру серії [NUMBER] , виданого на підставі рішення виконавчого комітету Краматорської міської ради від 20.05.2004 року №212, квартира за адресою [ADDRESS] , дійсно належить [PERSON] на праві приватної власності. Право власності [PERSON] на квартиру за адресою: [ADDRESS] також підтверджено витягом про реєстрацію права власності на нерухоме майно №4068055, виданого Краматорським міським бюро технічної інвентаризації. Згідно свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданого 23.12.2022 року Жовтоводським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Кам`янському районі Дніпропетровської області Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро), [PERSON] померла [INFO] , про що зроблено актовий запис №911. Як вбачається з довідки щодо реєстрації місця проживання на день смерті, виданої Управлінням реєстраційних повноважень\~та ведення реєстру територіальної громади\~Краматорської міської ради від 10.02.2025 року, [PERSON] на день смерті була зареєстрована за адресою: [ADDRESS] . За вказаною адресою була зареєстрована одна. 17.06.2024 року [PERSON] звернулася до приватного нотаріуса Тернопільського міського нотаріального округу Магдич О.О. з заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] . Роз`ясненням приватного нотаріуса Тернопільського міського нотаріального округу Магдич О.О. від 08.08.2024 року [PERSON] відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті матері [PERSON] , яка померла [INFO] , у зв`язку з пропущенням строку, встановленого законодавством для прийняття спадщини. Згідно довідки про взяття на облік внутрішньо-переміщеної особи від 05.06.2023 року №6117-5002796751, [PERSON] зареєстрована як ВПО та фактично проживає за адресою: [ADDRESS] . Вирішуючи спір по суті, суд виходив з наступного. Згідно ст. ст. 15, 16 ЦК України кожна особа має право на звернення до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права у разі його порушення, невизнання або оспорювання та інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Відповідно до ст. ст. 1216, 1217 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Згідно ч. 1 ст. 1258 ЦК України, спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Положеннями ст. 1261 ЦК України визначено, що у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Відповідно до ч. ч. 1, 5 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Згідно ч. 1 ст. 1269 ЦК України,\~спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Відповідно до ч. 1 ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. У відповідності до ст. 1272 ЦК України, у разі, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. Судом встановлено, що [PERSON] є спадкоємицею першої черги після смерті матері. З матеріалів спадкової справи встановлено, що з заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] ніхто крім позивача до нотаріуса не звертався, відомості про наявність спадкоємців, які відповідно до ст. 1241 ЦК України мають право на обов`язкову частку, також відсутні. Таким чином судом встановлено, що позивач має право на отримання спадщини, проте остання пропустила встановлений чинним законодавством строк для прийняття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. В обґрунтування поважності причини пропуску строку для прийняття спадщини після смерті матері, позивач посилається на введення воєнного стану на території України та активних бойових дій, зокрема, у Донецькій області. У постанові Верховного Суду від 26 жовтня 2021 року у справі № 539/4424/20 (провадження № 61-14149св21), суд дійшов висновку про те, що вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеногостаттею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини кожної справи. Суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Суд бере до уваги те, що в період шестимісячного строку на прийняття спадщини після смерті [PERSON] на території України у зв`язку з військовою агресією російської федерації, Указом Президента України № 64/2022 від 24.02.2022 року «Про введення воєнного стану в Україні» запроваджено воєнний стан, який діє і станом на день розгляду справи, у зв`язку з чим вважає причини пропущення строку для звернення до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини поважними. При цьому суддя завертає увагу на те, що відповідач - це особа, яка, на думку позивача, порушила, не визнала чи оспорила суб`єктивні права, свободи чи інтереси позивача. Предметом спору у цій справі є визначення додаткового строку для прийняття спадщини, а тому виходячи з\~аналізу\~статті 1251\~ЦК України відповідачами у справі мають бути спадкоємці, які прийняли спадщину, а при відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття, відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. У постанові Верховного Суду від 03 жовтня 2018 року у справі № 2516/1356/12-ц (провадження № 61-28938св18) зроблено висновок, що «належними відповідачами у спорах про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є спадкоємці, які прийняли спадщину. За відсутності таких спадкоємців відповідачем виступає територіальна громада в особі органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Судом було встановлено, що сестра позивача [PERSON] з заявою про прийняття спадщини не зверталася та не була зареєстрована за однією адресою зі спадкодавцем, у зв`язку з чим належним відповідачем у даній справі є саме Краматорська міська рада. За результатами розгляду справи суд відмовляє в позові до неналежного відповідача та приймає рішення по суті заявлених вимог щодо належного відповідача. Зазначені висновки узгоджуються з постановою Великої Палати Верховного Суду від 17 квітня 2018 року у справі № 523/9076/16-ц. Відповідно до ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). З огляду на викладене, надавши оцінку доказам у справі, суд доходить висновку, що позовна заява до Краматорської міської ради є обгрунтованою та такою, що підлягає задоволенню. На підставі викладеного,

Outcome: approved