Jurisdiction: civil
Date: 2025-07-07 00:00:00

Стислий виклад позиції позивача та заперечень відповідача. Позивач ПрАТ «СК «АРКС» звернувся до суду з позовом, у якому просить стягнути з [PERSON] на свою користь суму сплаченого страхового відшкодування в розмірі 6142 (шість тисяч сто сорок дві) гривні 27 копійок. Також, позивач просить вирішити питання розподілу судових витрат у справі, а саме: стягнути з відповідача на свою користь сплачений при поданні позову судовий збір у сумі 3028 (три тисячі двадцять вісім) гривень 00 копійок. Правом подання відзиву на позов відповідач не скористалася. Процесуальні дії у справі. Ухвалою судді Київського районного суду м. Харкова від 09.06.2025 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі, розгляд якої постановлено здійснювати в порядку спрощено позовного провадження, в судовому засіданні з повідомленням (викликом сторін). Участь у справі сторін. У судове засідання представник позивача, належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, не з`явився, просив розглядати справу за його відсутності та надав згоду на ухвалення заочного рішення. У судове засідання відповідач, належним чином повідомлена про дату, час і місце судового засідання, не з`явилася, про причини неявки суду не повідомила, заяви про відкладення розгляду справи або розгляд справи за її відсутності не надала. Відповідно до п. 4 ч. 8\~ст. 128 ЦПК України\~днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси. Враховуючи наявність в матеріалах справи достатніх даних про права і взаємовідносини сторін та належне повідомлення відповідача про дату, час і місце судового засідання, суд вирішує справу за відсутності відповідача, та згідно ч. 4\~ст. 223 ЦПК України\~постановляє заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України. Враховуючи неявку в судове засідання всіх учасників справи, відповідно до положень ч. 2\~ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин. 17.11.2022 між ПрАТ «СК «АРКС» (Страховик) та [PERSON] (Страхувальник) укладений Електронний договір комплексного страхування майна (АКЦЕПТ) № DNH0NBR-22AH52U Оферти № 248 від 31.08.2021 р. (індивідуальна частина). Предметом даного договору є майнові інтереси страхувальника, пов`язані із володінням та користуванням нерухомим майном - квартирою за адресою: [ADDRESS] . 01.07.2024 із застрахованим майном відбулась страхова подія - залиття застрахованої квартири водою. Комісією у складі головного інженера ДП ЖКК AT «Трест-Житлобуд-1» Федорова А.М., слюсара сантехніка ДП ЖКК AT «Трест Житлобуд-1 Дудки В.Г., коменданта житлового будинку Соколова М.О., інженера ДП ЖКК AT «Трест Житлобуд-1» Дейнеко В.В. складено акт № 18 обстеження житлового приміщення (квартири) [ADDRESS] . За фактом визначення пошкоджень, спричинених внаслідок залиття квартири від 03.07.2024 вбачається, що причиною затоплення квартири [ADDRESS] є протікання води під плиткою у квартирі [ADDRESS] внаслідок неякісно зробленого з`єднання труб у квартирі. Страхувальник [PERSON] за договором добровільного страхування майна № DNH0NBR-22AH52U звернулася до ПрAT «СК «АРКС» із заявою про страхове відшкодування від 01.07.2024. Дана заява розглянута, залиття водою застрахованої квартири визнано страховим випадком, у зв`язку із чим, на підставі Кошторису відновлювального ремонту від 22.07.2024, Страхового акту № ARX4199157 від 01.08.2024, Розрахунку страхового відшкодування позивачем ПрАТ "СК "АРКС" струхвальнику [PERSON] здійснено виплату страхового відшкодування у розмірі 6142 (шість тисяч сто сорок дві) гривні 27 копійок. Мотиви, з яких виходив суд, застосовані норми права та висновки суду. За приписами ч. 1\~ст. 2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Відповідно до ч.ч. 1, 2\~ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього\~Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно ч. 1, ч. 5\~ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Положеннями ч.ч. 1, 2, 4\~ст. 12 ЦПК України передбачено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Згідно зі ст. 979 ЦК України за договором страхування одна сторона (страховик) зобов`язується у разі настання певної події (страхового випадку) виплатити другій стороні (страхувальникові) або іншій особі, визначеній у договорі, грошову суму (страхову виплату), а страхувальник зобов`язується сплачувати страхові платежі та виконувати інші умови договору. Відповідно до ст. 993 ЦК України до страховика, який виплатив страхове відшкодування за договором майнового страхування, у межах фактичних витрат переходить право вимоги, яке страхувальник або інша особа, що одержала страхове відшкодування, має до особи, відповідальної за завдані збитки. Згідно зі ст. 27 Закону України «Про страхування» до страховика, який виплатив страхове відшкодування за договором майнового страхування, в межах фактичних затрат переходить право вимоги, яке страхувальник або інша особа, що одержала страхове відшкодування, має до особи, відповідальної за заподіяний збиток. Статтею 1166 ЦК України передбачено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини завдавача шкоди. Якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. З огляду на наведене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності і диспозитивності цивільного процесу, положень ЦК України щодо відшкодування шкоди, саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності вини у завданні шкоди. Згідно пункту 7 «Правил користування приміщеннями житлових будинків» з внесеними змінами, затвердженими постановою Кабінету Міністрів України від 24.01.2006 № 45 власник та наймач (орендар) квартири зобов`язаний: дотримуватися вимог нормативно-правових актів у сфері житлово-комунальних послуг; проводити за власні кошти ремонт квартири (наймач (орендар) згідно з договором \~ \~ \~ \~найму \~ \~ \~ \~(оренди); забезпечувати збереження житлових і підсобних приміщень та технічного обладнання. Відповідно до ч. 2 ст 7 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» індивідуальний споживач зобов`язаний: своєчасно вживати заходів до усунення виявлених неполадок, пов`язаних з отриманням житлово-комунальних послуг, що виникли з його вини; власним коштом проводити ремонт та заміну санітарно-технічних приладів і пристроїв, обладнання, іншого спільного майна, пошкодженого з його вини, яка доведена в установленому законом порядку;допускати у своє житло (інший об`єкт нерухомого майна) управителя, виконавців комунальних послуг або їхніх представників у порядку, визначеному законом і договорами про надання відповідних житлово- комунальних послуг, для ліквідації аварій, усунення неполадок санітарно-технічного та інженерного обладнання, його встановлення і заміни, проведення технічних та профілактичних оглядів і перевірки показань приладів - розподілювачів теплової енергії та/або вузлів обліку, що забезпечують індивідуальний облік споживання відповідної комунальної послуги у квартирі (приміщенні) багатоквартирного будинку; не допускати порушення законних прав та інтересів інших учасників відносин у сфері житлово-комунальних послуг. Отже, тягар утримання майна, тобто обов`язок здійснювати за свій рахунок поточний та капітальний ремонти квартири, лежить на власнику квартири, і саме власники приватизованого житла зобов`язані забезпечувати збереження житлових і підсобних приміщень, санітарно-технічних приладів і пристроїв, обладнання іншого спільного майна, та при наявності несправностей вживати заходів щодо їх усунення. Правилами утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затвердженими наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 № 76, зареєстрованими в Міністерстві юстиції України 25.08.2005 № 927/11207 (далі - Правила), передбачено, що у разі залиття квартири складається відповідний акт (пункт 2.3.6 Правил). В додатку № 4 до цих Правил зазначено, що факт залиття квартири та його наслідки фіксується актом комісійного обстеження квартири за участю представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, представників організації (підприємства), яка згідно з укладеною угодою обслуговує внутрішньо-будинкові системи опалення та водопостачання, представника власника будинку, будинкового комітету та затверджується начальником організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. Присутність зацікавлених осіб від потерпілої сторони та з боку винної є обов`язковою. В акті повинно бути відображено: дата складання акта (число, місяць, рік); прізвища, ініціали та посади членів комісії; прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності; характер залиття та його причини; завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість); висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття. За встановлених судовим розглядом обставин, завдання матеріальної шкоди власнику квартири [ADDRESS] сталося внаслідок недбалого відношення відповідача по утриманню квартири квартири [ADDRESS] , відтак, суд доходить висновку, що страхове відшкодування, сплачене ПрАТ "СК АРКС" на користь страхувальника [PERSON] слід стягнути з відповідача [PERSON] на користь позивача. Матеріали справи означеного висновку суду не спростовують. Судові витрати. За приписами ч. 1\~ст. 133 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних із розглядом справи. Відповідно до ч. 1\~ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених вимог. Так, при зверненні до суду позивачем понесені витрати на оплату судового збору у розмірі 3028,00 грн. Зважаючи на задоволення позовних вимог, витрати позивача з оплати судового збору підлягають відшкодуванню на його користь за рахунок відповідача у розмірі 3028,00 грн.

Outcome: approved