Jurisdiction: civil
Date: 2025-07-07 00:00:00

[PERSON] звернулася до суду з позовом до [PERSON] , [PERSON] про припинення арешту нерухомого майна. В обґрунтування заявлених вимог зазначила, що ухвалою Жовтоводського міського суду Дніпропетровської області від 07 березня 2023 року в порядку забезпечення позову [PERSON] до [PERSON] про стягнення боргу за договором позики, накладено арешт на рухоме та нерухоме майно, яке належить [PERSON] . На підставі виконавчого листа №176/2253/22, виданого Жовтоводським міським судом Дніпропетровської області приватним виконавцем виконавчого округу Дніпропетровської області 12.08.2024 року відкрито виконавче провадження №74206180 про стягнення з [PERSON] на користь [PERSON] боргу за договором позики у розмірі 50000,00 доларів США (1828430 грн.), передано на реалізацію нерухоме майно, а саме 13/25 частини нежитлової будівлі, що розташована за адресою [ADDRESS] . 10.02.2025 року відповідно до протоколу проведення електронного аукціону переможцем стала вона, суму вартості придбаного майна нею сплачено в повному обсязі. 19.02.2025 року приватним виконавцем видано акт про проведення електронних торгів, що підтверджує виникнення права власності на придбане майно. З метою здійснення державної реєстрації придбаної нею 13/25 частини нежитлової будівлі, що розташована за адресою [ADDRESS] звернулась до державного реєстратора, де їй стало відомо, що на вказане нежитлове приміщення зареєстровано обтяження Жовтоводсько-П`ятихатським відділом державної виконавчої служби у Кам`янському районі Дніпропетровської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) на підставі ухвали від 07.03.2023 року, виданої Жовтоводським міським судом Дніпропетровської області. У зв`язку з вищевикладеним, просить припинити обтяження № 49657565, яке накладене 22.03.2023 року Жовтоводсько-П`ятихатським відділом державної виконавчої служби у Кам`янському районі Дніпропетровської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) на підставі ухвали Жовтоводського міського суду Дніпропетровської області від 07.03.2023 року по справі №176/2253/22 на 13/25 частини нежитлової будівлі, що розташована за адресою [ADDRESS] . У судове засідання позивач [PERSON] та її представник Сербін Б.О. не з`явились, від представника позивача до суду надійшло клопотання з проханням справу розглядати за відсутності позивача та його представника, позовні вимоги підтримують в повному обсязі та просять їх задовольнити. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, інформація про виклик у справі відповідача розміщувалася судом на його офіційній сторінці веб-порталу судової влади України, причину неявки до суду не повідомив /а.с. 71/. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явилася, про час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, причину неявки до суду не повідомила. Третя особа Жовтоводсько-П`ятихатський відділ державної виконавчої служби у Кам`янському районі Дніпропетровської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса) в судове засідання не з`явилися, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, до суду надіслали відзив на позовну заяву, згідно якого позов не визнають, посилаючись на те, що дійсно на їх адресу 22.03.2023 року надійшла ухвала Жовтоводського міського суду Дніпропетровської області від 07.03.2023 року по справі №176/2253/22 про накладення арешту на майно боржника [PERSON] , а саме на 13/25 частини нежитлової будівлі, що розташована за адресою [ADDRESS] . 22.03.2023 року державним виконавцем відкрито виконавче провадження, в рамках якого рішення суду виконане в повному обсязі, а саме зареєстровано обтяження на вказане майно. Наразі виконавче провадження відкрито за вищевказаним виконавчим документом у приватного виконавця виконавчого округу Дніпропетровської області Лисенко Ю.О.. Після реалізації арештованого майна чи його передачі стягувачу в рахунок погашення боргу всі арешти та заборони з такого майна знімаються після отримання виконавцем документів про повний розрахунок за придбане майно, у зв`язку з чим вимоги позивача вважають незаконними та необґрунтованими, а тому у задоволенні позову просять відмовити. Третя особа приватний виконавець виконавчого округу Дніпропетровської області Лисенко Ю.О. в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, до суду надіслав клопотання, в якому просить розглядати справу без його участі за наявними у справі матеріалами. \~ \~ \~ \~За таких обставин, оскільки сторони в судове засідання не з`явились, про час і місце проведення судового засідання були повідомлені належним чином, суд вважає, що судове засідання можливо провести без їх участі, на підставі наявних у справі доказів, без фіксування судового засідання технічними засобами, що буде відповідати вимогам ч. 2\~ ст. 247 ЦПК України. Дослідивши матеріали справи, судом встановлені такі факти та відповідні їм правовідносини. Згідно відомостей з державного реєстру речових прав на нерухоме майно 22.03.2023 року державним виконавцем Жовтоводсько-П`ятихатського відділу державної виконавчої служби у Кам`янському районі Дніпропетровської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) на виконання ухвали Жовтоводського міського суду Дніпропетровської області від 07.03.2023 року накладено арешт на 13/25 частини нежитлової будівлі, що розташована за адресою [ADDRESS] . \~ \~ \~ \~На виконанні приватного виконавця виконавчого округу Дніпропетровської області Лисенко Ю.О. перебуває виконавчй лист № 176/2253/22 від 12.01.2024 року про стягнення з [PERSON] на користь [PERSON] заборгованості за договором позики від 23.03.2021 року у розмірі 50\~000 доларів США. Відповідно до протоколу проведення електронного аукціону (торгів) №629284 від 10.02.2025 року за реєстраційним номером лота: 567792 відбулись, найменування майна: 13/25 частина нежитлової будівлі загальною площею 959,7 кв.м., розташована за адресою: [ADDRESS] , за ціною продажу 826700,00 грн. переможцем стала [PERSON] . Відповідно до акту про проведенні електронні торги приватного виконавця виконавчого округу Дніпропетровської області Лисенко Ю.О. від 19.02.2025 року переможцем електронного аукціону (торгів) стала [PERSON] , ціна продажу склала 826700,00 грн., яка повністю внесена переможцем торгів. Частиною першою статті 15\~ЦК України передбачено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Згідно зі статтею 16\~Цивільного кодексу\~України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Стаття 41\~Конституції України встановлює, що кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Право приватної власності набувається в порядку, визначеному законом. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним. Відповідно до статті 316\~Цивільного кодексу\~України правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб. Згідно зі статтями 319, 321\~Цивільного кодексу\~України власник володіє, користується та розпоряджається своїм майном на власний розсуд; право власності є непорушним; ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Статтею 391\~Цивільного кодексу\~України визначено, що власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном. Згідно зістаттею 650\~ЦК України особливості укладення договорів на біржах, аукціонах, конкурсах тощо встановлюються відповідними актами цивільного законодавства. Частиною четвертоюстатті 656\~ЦК України встановлено, що до договорів купівлі-продажу на біржах, конкурсах, аукціонах (публічних торгах) застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає з їхньої суті. За договором купівлі-продажу одна сторона (продавець) передає або зобов`язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов`язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму (стаття 655 ЦК України). Відповідно до частини першої статті 662\~ЦК України продавець зобов`язаний передати покупцеві товар, визначений договором купівлі-продажу. Суд звертає увагу на аналогічний правовий висновок, викладений у постанові Верховного Суду від 07.07.2021 року у справі № 297/2497/17, в якій зазначено наступне: Процедура реалізації майна на прилюдних торгах полягає у забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернено стягнення, до покупця-учасника прилюдних торгів за плату. Така процедура полягає в укладенні та виконанні договору купівлі-продажу. На підтвердження його укладення складається відповідний протокол, а на підтвердження виконання з боку продавця - акт про проведені прилюдні торги ( № 12-127гс19)). Вказане підтверджують приписи частини першої статті 650, частини першої статті 655 та частини четвертої статті 656 ЦК України. Так, стаття 650\~ЦК України закріплює такий спосіб реалізації майна, як укладення договорів на біржах, аукціонах (торгах), конкурсах, та відсилає до інших нормативних актів, які мають встановлювати особливості укладення цих договорів. До цього зводиться і зміст припису частини четвертоїстатті 656 ЦК України, згідно з яким до таких договорів застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає з їхньої суті. За змістом частини другої статті 638 та частини першої статті 640\~ЦК України моментом укладення договору купівлі-продажу на прилюдних торгах є момент визначення переможця торгів, тобто момент акцепту пропозиції останнього щодо ціни. Оформлення та підписання договору купівлі-продажу як окремого документа Тимчасовим порядком не передбачено. Підставою набуття у власність нерухомого майна, придбаного на прилюдних торгах, є договір купівлі-продажу та дії, спрямовані на передання такого майна у володіння покупця, що підтверджують відповідний протокол, акт про проведені прилюдні торги та державна реєстрація права власності за покупцем, а не свідоцтво про придбання майна з прилюдних торгів (постанова Великої Палати Верховного Суду від 07 липня 2020 року у справі № 438/610/14-ц (провадження № 14-577цс19)). Згідно з частиною 1 статті 59\~Закону України\~"Про\~виконавче провадження" особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту. У разі набрання законної сили судовим рішенням про зняття арешту з майна боржника арешт з такого майна знімається згідно з постановою виконавця не пізніше наступного дня, коли йому стало відомо про такі обставини (частина 2 статті 59 Закону України "Про виконавче провадження). Відповідно до правового висновку, викладеного у постанові Великої Палати Верховного Суду від 26.11.2019 у справі №905/386/18, предметом спору у якій було звільнення з-під арешту нерухомого майна в порядку статті 59 Закону України "Про виконавче провадження", особи, які є власниками (володільцями) майна і які вважають, що майно, на яке накладено арешт, належить їм, а не боржникові, можуть звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту. Відповідачем у справах за позовами про звільнення майна з-під арешту є боржник або особа, в інтересах якої накладено арешт на майно у виконавчих провадженнях, оскільки задоволення такого позову може безпосередньо вплинути на права та законні інтереси сторін спірних правовідносин щодо такого майна. Із матеріалів справи вбачається, що позивач набула право власності на 13/25 частини нежитлової будівлі, що розташована за адресою [ADDRESS] шляхом придбання цього майна на електронних торгах. Водночас існуючі заборони відчуджння належного позовачу майна застосовані ухвалою Жовтоводського міського суду Дніпропетровської області від 07 березня 2023 року про забезпечення позову безпідставно обмежують її права як власника зазначеного нежитлового приміщення. Забезпечення позову за своєю суттю є тимчасовим обмеженням суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов`язаних із ним інших осіб в інтересах забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача (заявника). Зазначені обмеження встановлює суд в ухвалі, вони діють до заміни судом виду забезпечення позову або скасування заходів забезпечення позову. Забезпечення позову є процесуальним засобом, спрямованим на запобігання можливим порушенням майнових прав чи охоронюваних законом інтересів юридичної або фізичної особи, що полягає у вжитті заходів, за допомогою яких у подальшому гарантується виконання судових рішень, прийнятих за результатами розгляду спору. Відповідно до частини першоїстатті 158 ЦПК Українисуд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи. Забезпечувальні заходи скасовуються судом шляхом постановлення процесуального рішення - ухвали. Наслідком скасування заходів забезпечення позову є зняття всіх обмежень, встановлених забезпеченням позову. Враховуючи, що забезпечення позову застосовується як гарантія задоволення законних вимог позивача, суд не повинен скасовувати вжиті заходи до виконання рішення або зміни способу його виконання, за винятком випадків, коли потреба у забезпеченні позову з тих чи інших причин відпала або змінились певні обставини, що спричинили застосування заходів забезпечення позову, або забезпечення позову перешкоджає належному виконанню судового рішення. Питання, пов`язані із забезпеченням позову, зміною виду чи їх скасуванням вирішуються у порядку, передбаченомуЦПК України, і не можуть бути предметом розгляду в іншому провадженні. Водночас за приписами частини першоїстатті 158 ЦПК Україниіз клопотанням про скасування заходів забезпечення позову (накладення арешту на майно) може звернутися виключно учасник справи. Інша особа, яка вважає, що майно, на яке було накладено арешт у порядку забезпечення позову, належить їй, а не стороні у справі, може звернутися до суду з позовом про зняття з нього арешту. Позов про зняття арешту з майна може бути пред`явлений власником, а також особою, яка володіє на підставі закону чи договору або іншій законній підставі майном, що не належить боржнику (речове право на чуже майно). Подібні висновки викладені у постановах Верховного Суду від 20 січня 2020 року у справі № 753/12741/17 (провадження № 61-15806св19), від 22 квітня 2020 року у справі № 607/15533/17 (провадження № 61-43809св18), від 06 травня 2020 року у справі № 756/8156/18 (провадження № 61-48774св18), від 19 листопада 2020 року у справі № 759/3883/17 (провадження № 61-21905св19), від 27 січня 2021 року у справі № 757/9023/18-ц (провадження № 61-14051св19), від 10 лютого 2021 року у справі № 641/1271/19-ц (провадження № 61-5579св20), від 25 травня 2023 року у справі № 334/1250/22 (провадження № 61-12728св22). У справі встановлено, що [PERSON] не була учасником справи, на забезпечення якої вжито заходи забезпечення позову. З огляду на викладене, з урахуванням положень частини першої статті 158 ЦПК України, суд приходить до висновку, що [PERSON] позбавлена можливості звертатися до суду з клопотанням про скасування заходів забезпечення позову, оскільки для неї чинним законодавством передбачено інший спосіб судового захисту, а саме звернення до суду з позовом про зняття арешту з майна, а тому вимоги позивача є законними та обґрунтованими, що і дає підстави для задоволення позову.

Outcome: approved