Jurisdiction: civil
Date: 2025-07-16 00:00:00

20.05.2025 позивач АТ КБ «ПРИВАТБАНК», в інтересах якого діє представниця Савіхіна А. М., звернувся до суду з позовом до відповідачки [PERSON] про стягнення заборгованості. В обґрунтування\~позовних вимог\~позивач зазначає,\~що 11.10.2021\~ [PERSON] \~ознайомилася з\~умовами кредитування\~та власноручно\~підписала паспорт\~кредиту,\~заяву про\~приєднання до\~умов та\~правил надання\~банківських послуг\~та погодила\~наступні умови:\~тип кредиту\~та розмір\~кредитного ліміту,\~тип кредитної\~карти,\~строк кредитування,\~процентну ставку,\~відсоток річних,\~кількість та\~розмір платежів,\~періодичність,\~розмір мінімального\~обов`язкового платежу,\~проценти від\~суми неповернутого\~в строк\~кредиту.\~На підставі\~укладеного договору\~відповідачка отримала\~платіжний інструмент\~кредитну картку\~номер [NUMBER] ,\~строк дії\~до 09/25,\~ тип\~Універсальна. Заяву про приєднання до умов та правил надання банківських послуг відповідачка підписала власноруч на планшеті, що відповідає вимогам Постанови НБУ від 13.12.2019 №\~151 «Про затвердження Положення про застосування цифрового власноручного підпису в банківській системі України». Тобто відповідачка була належним чином повідомлена про умови кредитування, зокрема, щодо сплати відсотків. Починаючи з 11.10.2021 відсотки нараховувалися відповідно до підписаної відповідачем заяви про приєднання до умов та правил надання банківських послуг, а саме згідно з п. 1.3. у розмірі 42 % річних для карт «Універсальна». При цьому за погодженою ставкою банком нараховано відсотків у розмірі 16\~248,17 грн. Банк свої\~зобов`язання за\~договором про\~надання банківських\~послуг виконав\~у повному\~обсязі,\~а [PERSON] \~у порушення\~умов договору\~своєчасно не\~погасила заборгованість\~за кредитом.\~У зв`язку\~з цим\~станом на\~15.04.2025\~заборгованість відповідачки\~становить 82\~605,26\~грн,\~яка складається\~з:\~66\~357,09\~грн заборгованість\~за тілом\~кредиту;\~16\~248,17\~грн заборгованість\~за простроченими\~відсотками.\~З огляду\~на зазначене\~позивач просить\~стягнути з\~відповідачки [PERSON] \~на користь\~АТ КБ\~«ПРИВАТБАНК» заборгованість\~за кредитним\~договором №\~б/н\~від 11.10.2021\~у розмірі\~82\~605,26\~грн та\~судовий збір\~у розмірі\~2\~422,\~40\~грн. Ухвалою судді Новодністровського міського суду Чернівецької області від 21.05.2025 відкрито провадження у справі та призначено розгляд справи у порядку спрощеного провадження із викликом сторін. Позивач та його представниця 02.06.2025 у системі «Електронний суд» подали заяву в якій просили надати можливість участі у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів. 03.06.2025 суддею Новодністровського міського суду Чернівецької області було постановлено ухвалу про участь у судовому засіданні у режимі відеоконференції. 11.06.2025 судове засідання було відкладене на 12 год. 00 хв. 18.06.2025. 18.06.2025 судове засідання було відкладене на 10 год. 00 хв. 17.07.2025. Позивач та його представниця 26.06.2025 в системі «Електронний суд» подали заяву в якій просили надати можливість участі у судовому засіданні 17.07.2025 в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів. 26.06.2025 суддею Новодністровського міського суду Чернівецької області було постановлено ухвалу про участь у судовому засіданні у режимі відеоконференції. Представниця АТ КБ «ПРИВАТБАНК» не заперечила проти ухвалення заочного рішення у справі. Відповідачка у судові засідання не з`являлася, проте належним чином була повідомлена, зокрема, шляхом надіслання ухвали про відкриття провадження у справі, судових повісток (рекомендовані повідомлення поверталися з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою»). Враховуючи неявку в судове засідання відповідачки, яка належним чином повідомлена про дату, час та місце розгляду справи і від якої не надійшло ні відзиву на позов, ні клопотань про відкладення розгляду справи чи про розгляд справи у її відсутності, про причини неявки суд не повідомлено, отримавши згоду позивача, суд відповідно до ст. 280-281 ЦПК України постановив проводити заочний розгляд справи на підставі наявних у справі доказів. Відповідно до ч.\~4 ст.\~223 ЦПК України у разі\~повторної\~неявки\~в\~судове\~засідання\~відповідача,\~повідомленого\~належним\~чином,\~суд\~вирішує\~справу\~на\~підставі\~наявних\~у ній\~даних\~чи\~доказів\~(постановляє\~заочне\~рішення). Крім того, відповідно до приписів ст.\~280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1)\~відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2)\~відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Представниця позивача Ткач С.\~М. у судовому засіданні заявлені позовні вимоги підтримала з підстав, наведених у позовній заяві. Зазначила, що відповідачка на даний час заборгованість не погасила, а тому просить стягнути з [PERSON] заборгованість за кредитним договором б/н від 11.10.2021 у розмірі 82\~605,26 грн. та судові витрати у розмірі 2422, 40 грн. Перевіривши, дослідивши об`єктивно та оцінивши зібранні у справі докази, суд дійшов такого висновку, виходячи з фактичних обставин справи, мотивів сторін та застосованих норм права. Заслухавши представника позивача, дослідивши письмові докази та з`ясувавши дійсні обставини справи суд установив, що згідно з заявою від 11.10.2021 про приєднання до умов та правил надання послуг, 11 жовтня 2021 року [PERSON] отримала у АТ КБ «ПРИВАТБАНК» картку «Універсальна» № [NUMBER] із терміном дії до вересня 2025 та встановленим кредитним лімітом у розмірі до 200\~000,00 грн для картки «Універсальна». Довідкою, наданою позивачем, про зміну умов кредитування та обслуговування кредитної картки, оформленої на [PERSON] підтверджується, що між АТ КБ «ПРИВАТБАНК» та [PERSON] був підписаний кредитний договір № б/н, за яким було надано вищезазначену карту ( а.с. 41), Наведена обставина підтверджується також заявою про приєднання до умов та правил надання банківських послуг від 11.10.2021, паспортом споживчого кредиту від 11.10.2021. Відповідно до Довідки про зміну умов кредитування та обслуговування кредитної карти оформленої на [PERSON] останній змінювався розмір кредитного ліміту шляхом збільшення та зменшення від 10\~000 до 67\~000 грн (а.с. 40). Відповідно до\~п.\~2.\~Статуту\~АТ\~КБ «ПРИВАТБАНК»\~(нова\~редакція)\~Банк\~було\~створено відповідно\~до\~установчого\~договору від\~07.02.1992\~у\~формі\~ТОВ КБ\~«ПРИВАТБАНК»,\~06.07.2000\~реорганізовано\~у\~ЗАТ КБ\~«ПРИВАТБАНК»,\~а\~відповідно\~до рішення\~зборів\~акціонерів\~від 30.04.2009\~змінено\~найменування\~на ПАТ\~КБ\~«ПРИВАТБАНК»,\~який\~є\~правонаступником за\~всіма\~правами\~та обов`язками\~ЗАТ\~КБ\~«ПРИВАТБАНК».\~В\~подальшому,\~за\~рішенням\~єдиного акціонера\~Банку\~від\~21.05.2018\~змінено\~тип\~банку з\~публічного\~на\~приватне акціонерне\~товариство\~та\~змінено найменування\~на\~АТ\~КБ «ПРИВАТБАНК»,\~який\~є\~правонаступником за\~всіма\~правами\~та обов`язками\~ПАТ\~КБ\~«ПРИВАТБАНК» та проведено державну реєстрацію зміни найменування, що підтверджується витягом з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань від 12.12.2023. Згідно із частиною першою\~статті 633 ЦК України\~публічним є договір, в якому одна сторона - підприємець взяла на себе обов`язок здійснювати продаж товарів, виконання робіт або надання послуг кожному, хто до неї звернеться (роздрібна торгівля, перевезення транспортом загального користування, послуги зв`язку, медичне, готельне, банківське обслуговування тощо). Умови публічного договору встановлюються однаковими для всіх споживачів, крім тих, кому за законом надані відповідні пільги. Як вбачається із матеріалів справи, сторони погодили умови кредитування, що підтверджується заявою від 11.10.2021 про приєднання до умов та правил надання послуг та паспортом споживчого кредиту, які підписані [PERSON] 11.10.2021. Так, згідно з заявою від 11.10.2021 (а.с. 42-53) клієнтка [PERSON] , яка діє на підставі власного волевиявлення, згідно зі статтею 634 Цивільного кодексу України, підписанням цієї Заяви приєднується до розділу «Загальні положення», підрозділів «Кредитні картки», «Поточні рахунки», «Використання картки», «Віддалені канали обслуговування», «Оплата частинами та Миттєва розстрочка», Умов та Правил надання банківських послуг акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» (далі Умови та Правила), що розміщені в мережі Інтернет за адресою https://privatbank.ua/terms, в редакції, чинній на дату підписання цієї Заяви, які разом становлять Договір банківського рахунка (далі Договір), приймає всі права та обов`язки, встановлені в цьому Договорі та зобов`язується їх належним чином виконувати. Відповідно до п. 2.1.1.1.1. Умов та правил надання банківських послуг на підставі ст.634 Цивільного кодексу України Анкетою-заявою про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг АТ КБ «ПРИВАТБАНК» Клієнт приєднується до цих Умов та Правил (далі - Умови або Договір). Паспорт споживчого кредиту та Тарифи Банку (далі - Тарифи) є невід`ємною частиною цього Договору. Перелік кредитних карток, на які Банк встановлює кредитні ліміти: Карта Універсальна, карта Універсальна Gold, Преміальні картки: Platinum, World Black Edition, World Elite, Infinite, VISA Signature. Цей перелік може змінюватися та доповнюватися на розсуд Банку. Отже, суд установив, що кредитний договір між публічним акціонерним товариством комерційним банком «ПриватБанк» та [PERSON] від 11.10.2021 складається із заяви про приєднання до Умов та правил надання банківських послуг у Акціонерному товаристві комерційному банку «ПриватБанк» від 11.10.2021, паспорта споживчого кредиту. Усі наведені вище документи відповідачка підписав власноручно. Водночас, Умови та правила надання банківських послуг ПриватБанку з огляду на їх мінливий характер не можна вважати складовою кредитного договору й щодо будь-яких інших встановлених ними нових умов та правил, чи можливості використання банком додаткових заходів, які збільшують вартість кредиту, чи щодо прямої вказівки про збільшення прав та обов`язків кожної із сторін, якщо вони не підписані та не визнаються позичальником, а також, якщо ці умови прямо не передбачені, як у даному випадку - в анкеті-заяві позичальника, яка безпосередньо підписана останнім і лише цей факт може свідчити про прийняття позичальником запропонованих йому умов та приєднання як другої сторони до запропонованого договору. У постанові від 03 липня 2019 року у справі № 342/180/17 (провадження № 14-131цс19) Велика Палата Верховного Суду дійшла висновку, що не підписані Умови та Правила надання банківських послуг не можна розцінювати як частину кредитного договору, укладеного шляхом підписання заяви-анкети. Отже відсутні підстави вважати, що сторони обумовили у письмовому вигляді сплату процентів за користування кредитними коштами, а також відповідальність у вигляді неустойки (пені, штрафів) за порушення термінів виконання договірних зобов`язань. У наведеній постанові Велика Палата Верховного Суду також указала на мінливість Правил надання банківських послуг ПриватБанку, тому їх не можна вважати складовою кредитного договору й щодо будь-яких інших встановлених ними нових умов та правил, чи можливості використання банком додаткових заходів, які збільшують вартість кредиту, чи щодо прямої вказівки про збільшення прав та обов`язків кожної із сторін, якщо вони не підписані та не визнаються позичальником, а також, якщо ці умови прямо не передбачені, як у даному випадку - в анкеті-заяві позичальника, яка безпосередньо підписана останньою і лише цей факт може свідчити про прийняття позичальником запропонованих йому умов та приєднання як другої сторони до запропонованого договору. Крім того,\~не є\~невід`ємною\~складовою частини\~спірного кредитного\~договору паспорт\~споживчого кредиту,\~який містить\~підпис [PERSON] ,\~позаяк підписання\~паспорта споживчого\~кредиту споживачем\~не означає\~укладення договору про споживчий кредит та дотримання його форми, адже у паспорті кредиту не відбувається фіксація волі сторін та його змісту (постанова Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 23 травня 2022 року у справі № 393/126/20). Але суд звертає увагу на ту обставину, що заява про приєднання до Умов та правил надання банківських послуг у Акціонерному товаристві комерційному банку «ПриватБанк» від 11.10.2021, містять належні відомості про всі умови кредитного договору, як цього вимагають приписи ст.\~12 Закону України «про споживче кредитування», та підписані власноручно відповідачкою. Зокрема, визначено основні умови кредитування, за якими відповідно до заяви про приєднання до умов та правил надання банківських послуг від 11.10.2021 тип кредиту - відновлювальна кредитна лінія, розмір кредитного ліміту не перевищує для карт «Універсальна» 200\~000 грн, строк кредитування 12 місяців з пролонгацією, мета отримання кредиту споживчі цілі, процентна ставка для карти «Універсальна» 42,0\~% річних, для карти «Універсальна Gold» 40,8\~% річних. Отже, сторонами досягнуто згоди щодо розміру процентної\~ставки. Згідно з п. 2.1.1.2.1.-2.1.1.2.3. Договору Банк за наявності вільних грошових коштів та на підставі аналізу кредитоспроможності Клієнта надає йому споживчий кредит у розмірі та на умовах, встановлених Договором, а Клієнт зобов`язується повернути кредит, сплатити проценти за користування кредитом та інші платежі на умовах, встановлених Договором. Тип кредиту відновлювана кредитна лінія. Відновлювальна кредитна лінія- вид кредиту, який передбачає можливість Клієнта отримувати кошти періодично по мірі необхідності в рамках встановленого заздалегідь ліміту, погашати всю суму заборгованості або тільки її частину, здійснювати повторне запозичення протягом терміну дії кредитної лінії. Мета кредиту споживчі цілі. Відповідачкою [PERSON] не надано будь-яких заперечень або спростувань щодо укладення кредитного договору, доказів, що відповідачка не погоджувалася із умовами та тарифами або звертався із заявою про розірвання договору/закриття картрахунку. Відповідно до п.п. 2.1.1.2.5., 2.1.1.2.7. Договору загальний розмір кредиту - сума коштів, які надані та/або можуть бути надані Клієнту на умовах цього Договору. Сторони узгодили, що загальний розмір кредиту за цим Договором становить розмір кредитного ліміту, встановлений Банком Клієнту, та який за розміром не перевищує: 200 000 грн. для карт Універсальна, 200 000 грн. для карт Універсальна голд, 300\~000 грн для Преміальної картки Platinum, 300\~000 грн для Преміальної картки World Black Edition, 300\~000 грн для Преміальної картки VISA Signature, 400\~000 грн для Преміальної картки World Elite, 800\~000 грн для Преміальної картки Infinite,. При цьому Сторони узгодили, що протягом строку кредиту розмір кредитного ліміту може бути змінений Банком в односторонньому порядку як в сторону збільшення, так і в сторону зменшення, на підставі аналізу кредитоспроможності Клієнта в рамках розміру, зазначеного у абз.1 цього пункту, та не потребує додаткового погодження із Клієнтом. Кредит надається шляхом встановлення Банком кредитного ліміту на рахунку Клієнта на підставі аналізу кредитоспроможності Клієнта з урахуванням законодавства та внутрішньобанківських документів. При цьому згідно з п. 2.1.1.2.8. Договору розмір кредиту реальна річна процентна ставка та загальна вартість кредиту на дату укладення Договору, усі припущення, використані для обчислення процентної ставки зазначені в Паспорті споживчого кредиту, який є невід`ємною частиною Договору. Як вбачається із розрахунку заборгованості за договором № б/н від 11.10.2021, укладеного між ПриватБанком та клієнтом - [PERSON] , станом на 15.04.2025, виписки за договором №б/н за період 11.10.2021 17.04.2025, відповідачка [PERSON] розпочала використання кредитної карти 11 жовтня 2021 (а.с. 9 - 39). За змістом заяви про приєднання до Умов та правил надання банківських послуг у публічному акціонерному товаристві комерційному банку [PERSON] просила надати послуги з оформлення платіжної картки (спочатку універсальної, потім - універсальної Gold). Відповідно до п.1, 2 розділу 3 Положення про порядок емісії електронних платіжних засобів і здійснення операцій з їх використанням, затвердженого Постановою Правління Національного банку України від 5 листопада 2014 року №705,\~користувачі мають право використовувати електронні платіжні засоби для здійснення платіжних операцій відповідно до режимів рахунків, установлених нормативно-правовими актами Національного банку та умов договору з емітентом. Залежно від умов, за якими здійснюються платіжні операції з використанням електронних платіжних засобів, можуть застосовуватися дебетова, дебетово-кредитна та кредитна платіжні схеми. Кредитна платіжна схема передбачає здійснення користувачем платіжних операцій з використанням електронного платіжного засобу за рахунок коштів, наданих йому банком у кредит або в межах кредитної лінії. Так, п. 2.1.1.3.1 Договору передбачено, що сторони на підставі ст. ст. 1048, 1054, 1056-1 Цивільного кодексу України визначили цим Договором розмір та порядок погашення кредиту, сплати процентів. Погашення кредиту та процентів здійснюється Клієнтом щомісяця в такому порядку: - Клієнт доручає Банку здійснювати списання грошей з його рахунку, в тому числі за рахунок кредитного ліміту, в розмірі процентів, які підлягають сплаті за цим Договором, 1 числа календарного місяця, наступного за місяцем, у якому було здійснено трати за рахунок кредитного ліміту, за умови наявності невикористаного кредитного ліміту та за відсутності прострочених зобов`язань Клієнта за цим Договором (здійснювати договірне списання). В разі, якщо у Клієнта повністю використаний кредитний ліміт та/або в разі виникнення у Клієнта прострочених зобов`язань за Договором, доручення Клієнта про договірне списання за рахунок кредитного ліміту не застосовується. - крім погашення процентів в порядку та на умовах, визначених абзацом другим п.2.1.1.3.1., погашення кредиту та процентів здійснюється шляхом внесення Клієнтом коштів у готівковій або безготівковій формі в розмірі Мінімального обов`язкового платежу на поточний рахунок, для якого відкрито кредитну картку, до останнього календарного числа (включно) місяця, наступного за місяцем, у якому було здійснено трати за рахунок кредитного ліміту. При цьому, якщо до 25 числа (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, у якому було здійснено трати за рахунок кредитного ліміту, Клієнт самостійно не здійснить платіж в готівковій або безготівковій формі у розмірі Мінімального платежу на поточний рахунок, для якого відкрито кредитну картку, Клієнт доручає Банку при настанні термінів платежів здійснювати списання грошей у валюті кредитного ліміту з усіх рахунків Клієнта, відкритих в Банку, та рахунків, що будуть відкриті Клієнтом Банку в майбутньому, в розмірі заборгованості, яка підлягає сплаті Банку за цим Договором (здійснювати договірне списання). В разі несплати Мінімального платежу до останнього календарного числа (включно) місяця, наступного за місяцем, у якому було здійснено трати за рахунок кредитного ліміту, зобов`язання Клієнта вважаються простроченими. Згідно з п. 2.1.1.3.4. Договору кошти, отримані від Клієнта для погашення заборгованості за кредитом, у разі недостатності суми здійсненого платежу для виконання зобов`язання за Договором у повному обсязі, насамперед, направляються для погашення: - прострочених процентів за користування кредитом, далі - простроченої до повернення суми кредиту (тіла кредиту), далі - процентів до сплати по кредиту, далі - тіла кредиту до оплати, далі - проценти від суми неповернутого в строк кредиту згідно п. 2.1.1.2.12. Цього Договору, далі - пені згідно п. 2.1.1.8.1. цього Договору. При цьому Сторони узгодили, що у разі виникнення за кредитною карткою несанкціонованого овердрафту, що є перевищенням суми операції, здійсненої за рахунком над сумою встановленого Банком кредитного ліміту, що обумовлений Договором із Банком і не є прогнозованим за розміром та часом виникнення, черговість, визначена абзацом 1 п. 2.1.1.3.4. цього Договору змінюється наступним чином: в першу чергу сплачуються відсотки за користування несанкціонованим овердрафтом, в другу чергу тіло несанкціонованого овердрафту, далі прострочені проценти за користування кредитом, далі прострочена до повернення суми кредиту (тіла кредиту), далі проценти до сплати по кредиту, далі тіло кредиту до оплати, далі проценти від суми неповернутого в строк кредиту згідно п. 2.1.1.2.12. цього Договору, далі пеня згідно п. 2.1.1.8.1. цього Договору. Мінімальний обов`язковий платіж відповідно до п. 2.1.1.3.2. Договору - це розмір боргових зобов`язань, розрахованих в процентах від загальної заборгованості, які щомісяця повинен сплачувати Клієнт протягом строку кредиту. Під загальною заборгованістю Сторони узгодили заборгованість у розмірі використаного кредитного ліміту, процентів за користування кредитом, заборгованість за несанкціонованим овердрафтом, пенею, штрафами (якщо вони мали місце). Розмір Мінімального обов`язкового платежу визначений Тарифами, залежить від виду картки та залежить від тривалості прострочення виконання зобов`язань Клієнта за Договором. Розмір поточного Мінімального обов`язкового платежу, що підлягає сплаті, доступний Клієнту у програмному комплексі «Приват24» та у відділенні Банку. Відповідно до п. 2.1.1.2.10. Договору за користування кредитом (за виключенням Пільгового періоду) Клієнт сплачує Банку фіксовану процентну ставку від суми трат, здійснених за рахунок кредиту. Розмір відсотків залежить від виду картки та зазначений у Тарифах Банку та Паспорті споживчого кредиту. У п. 2.1.1.2.9. Договору сторони узгодили, що при користуванні кредитом Банк встановлює Пільговий період. Пільговий період кредитування встановлений Банком період з моменту виникнення заборгованості за кредитом, протягом якого відсотки за користування кредитом нараховуються за пільговою ставкою. За користування кредитом протягом Пільгового періоду Клієнт сплачує Банку фіксовану процентну ставку в розмірі 0,00001 % річних від суми трат, здійснених за рахунок кредиту. Тривалість Пільгового періоду - до 25 числа місяця, наступного за місяцем, у якому було здійснено трати за рахунок кредиту. В разі непогашення Клієнтом боргових зобов`язань за кредитом до 25 числа місяця, наступного за місяцем, у якому було здійснено трати за рахунок кредиту, за користування кредитом Клієнт сплачує Банку відсотки в розмірі, зазначеному в Тарифах, що діють на дату здійснення трат за рахунок кредиту. Так, як вбачається із довідки про видану кредитну картку відповідачка 11.10.2021 отримала кредитну карту «Універсальна». Судом встановлено, що згідно з заявою про приєднання до умов та правил надання банківських послуг від 11.10.2021 та паспортом споживчого кредиту процентна ставка у пільговий період становить - 0,00001% річних, пільговий період до 55 днів (пільгова ставка діє за умови погашення до 25-го числа місяця, наступного за датою виникнення заборгованості); для кредитної карти «Універсальна» процентна ставка поза межами пільгового періоду 42 % річних, виходячи із розрахунку фактичної кількості днів, розмір мінімального обов`язкового платежу 5% від заборгованості, але не менше 100 грн. щомісячно та 10% від заборгованості, але не менше 100 грн. щомісячно, у разі прострочки, починаючи з другого місяця прострочення. Крім цього, на виконання п. 2.1.1.3.5. Договору сторони узгодили, що в разі порушення Клієнтом зобов`язань з погашення заборгованості по кредиту протягом 180-ти днів з моменту виникнення таких порушень, на підставі ст. 212, 611, 651 Цивільного кодексу України терміном повернення кредиту встановлюється 180-й день з моменту порушення зобов`язань Клієнта з погашення кредиту. На 180-й день з моменту порушення зобов`язань Клієнта з погашення кредиту Клієнт зобов`язаний повернути Банку кредит, проценти за користування кредитом, неустойку та виконати інші зобов`язання за Договором в повному обсязі. На підставі розрахунку заборгованості за договором № б/н від 11.10.2021 укладеного між Акціонерним товариством комерційним банком «ПриватБанк» та [PERSON] станом на 15.04.2025 відповідачкою не виконується зобов`язання з сплати відсотків з 24.02.2024, тобто після визначення розміру відсотків за взаємною згодою сторін. Підставою для\~бухгалтерського\~обліку\~господарських операцій\~є\~первинні\~документи.\~Для\~контролю\~та впорядкування\~оброблення\~даних\~на підставі\~первинних\~документів\~можуть складатися\~зведені\~облікові\~документи.\~(частина перша статті 9 Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні» в редакції, чинній на момент вчинення відповідних правочинів або виникнення відповідних прав та обов`язків). Первинні та зведені облікові документи можуть бути складені у паперовій або в електронній формі та повинні мати такі обов`язкові реквізити: назву документа\~(форми); дату складання; назву підприємства, від імені якого складено документ; зміст та обсяг господарської операції, одиницю виміру господарської операції; посади осіб, відповідальних за здійснення господарської операції і правильність її оформлення; особистий підпис або інші дані, що дають змогу ідентифікувати особу, яка брала участь у здійсненні господарської операції (частина друга статті 9 Закону «Про бухгалтерський облік» в редакції, чинній на момент вчинення відповідних правочинів або виникнення відповідних прав та обов`язків). Емітенти зобов`язані у порядку та строки, установлені договором, надавати власникам рахунків виписки про рух коштів на їх рахунках за операціями, що виконані користувачами електронних платіжних засобів. Форма виписки повинна включати всі обов`язкові реквізити, передбачені нормативно-правовим актом Національного банку з питань організації операційної діяльності в банках України (пункт 8 розділу VII Положення про порядок емісії електронних платіжних засобів\~і здійснення операцій з їх використанням, затвердженого\~постановою Правління Національного банку України від 05 листопада 2014 року № 705. Документи за операціями з використанням електронних платіжних засобів мають статус первинного документа та можуть бути використані під час урегулювання спірних питань (пункт 4 розділу VII Положення). Первинні документи мають бути складені під час здійснення операції, а якщо це неможливо - безпосередньо після її закінчення в паперовій та/або в електронній формі (пункт 4.3. Положення про організацію операційної діяльності в банках України, затвердженого\~постановою Правління Національного банку України від 18 червня 2003 року № 254. Первинні документи складаються на паперових носіях або в електронній формі (абзац другий пункту 4.10. Положення). Інформація, що міститься в первинних документах, систематизується в регістрах синтетичного та аналітичного обліку. Регістри синтетичного та аналітичного обліку ведуться на паперових носіях або в електронній формі. Запис у регістрах аналітичного обліку здійснюється лише на підставі відповідного санкціонованого первинного документа (паперового або електронного) (пункт 5.1 Положення ). Банки обов`язково мають складати на паперових та/або електронних носіях,\~зокрема, такі регістри як особові рахунки та виписки з них (згідно із абзацом першим пункту 5.3. Положення ). До матеріалів справи приєднано виписку за договором особового рахунку відповідачки та розрахунок заборгованості відповідачки. Враховуючи зазначене суд доходить переконання, що виписка за договором особового рахунку [PERSON] у т.\~ч. є належним і достатнім доказом щодо розрахунку вимог Акціонерного товариства комерційного банку «ПриватБанк». Як вбачається із розрахунку заборгованості та виписки за договором №б/н за період 11.10.2021-17.04.2025, Банк належним чином виконав зобов`язання по видачі кредиту, а відповідачка [PERSON] , отримавши кредит у Банку, періодично вносила кошти на часткове погашення заборгованості (а.с. 18-39). Згідно з випискою та розрахунком заборгованості за договором б/н за період з 11.10.2021 до 17.04.2025 загальна сума заборгованості становить 82\~605,26 грн. Відповідачкою не спростовано розрахунок заборгованості з сплати відсотків у розмірі 16\~248,17 грн, наданий Акціонерним товариством комерційним банком «ПриватБанк». [PERSON] не надала суду доказів погашення заборгованості в іншому розмірі, ніж той, що зазначений позивачем. Крім того, суд зауважує, що відповідно до змін, внесених до Закону України «Про споживче кредитування», а саме, до ч.\~5 ст.\~8, відповідно до яких максимальний розмір денної процентної ставки не може перевищувати 1 %, позивач належним чином нараховував відсотки за користування кредитним лімітом, починаючи із січня 2024 року. Відповідачка, будучи належним чином повідомлена про розгляд справи щодо стягнення з неї грошових коштів за зобов`язаннями відповідно до умов кредитного договору, заяв по суті справи, інших клопотань, доказів на підтвердження протилежних обставин не подавала, проти позову не заперечувала. Суд вважає надані позивачем докази достовірними, допустимими, належними та такими, що у своїй сукупності достатні та підтверджують обставини, на які він покликається. Внаслідок порушення умови кредитного договору в [PERSON] виникла заборгованість, яка станом на 15.04.2025 становить 82\~605,26 грн та складається: 66\~357,09 грн заборгованість за тілом кредиту; 16\~248,17 грн заборгованість за простроченими відсотками. Відповідно до ч. 1 ст. 4 Цивільного процесуального кодексу України, кожна особа має право у порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Частиною 2 статті 15\~Цивільного\~кодексу\~України передбачено, що кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Згідно з ч. 1 ст. 16 Цивільного кодексу України, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Частиною другою цієї статті визначено способи захисту цивільних прав та інтересів. Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом Суд погоджується з аргументами позивача, виходячи з таких норм права, які підлягають застосуванню. За змістом статті 207\~ЦК\~України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах (у тому числі електронних), у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. За статтею\~6\~ЦК\~України сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості (частина 1 статті 627 ЦК України). Відповідно до ч. 1 ст. 509 Цивільного кодексу України (надалі - ЦК України) зобов`язання це правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Згідно з ст. 526, 527, 530 ЦК України зобов`язання повинні виконуватися належним чином і в установлений строк відповідно до умов договору та цивільного законодавства. Відповідно до ст. 626 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Згідно з ч.1 ст. 634 ЦК України договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору. Договір відповідно до ст. 629 ЦК України є обов`язковим для виконання сторонами. Частиною 1 статті 638\~ЦК\~України встановлено, що істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Якщо сторони домовилися укласти договір у певній формі, він вважається укладеним з моменту надання йому цієї форми, навіть якщо законом ця форма для даного виду договорів не вимагалася (частина 2\~статті 639 ЦК України). Відповідно до ст.\~13 Закону України «Про споживче кредитування» договір про споживчий кредит, договори про надання додаткових та/або супутніх послуг кредитодавцем і третіми особами та зміни до них укладаються у письмовій формі (у паперовому вигляді або у вигляді електронного документа, створеного згідно з вимогами, визначеними Законом України «Про електронні документи та електронний документообіг», а також з урахуванням особливостей, передбачених Законом України «Про електронну комерцію»). Кожна сторона договору отримує по одному примірнику договору з додатками до нього. Примірник договору, що належить споживачу, має бути переданий йому невідкладно після підписання договору сторонами. Примірник договору про споживчий кредит, укладеного у вигляді електронного документа та додатки до нього надаються споживачу у спосіб, що дозволяє встановити особу, яка отримала примірник договору та додатків до нього, зокрема шляхом направлення на електронну адресу або іншим шляхом з використанням контактних даних, зазначених споживачем під час укладення договору про споживчий кредит. Обов`язок доведення того, що один з оригіналів договору (змін до договору) був переданий споживачу, покладається на кредитодавця. У статті 14 зазначеного Закону виснувано: договір про споживчий кредит укладається в порядку, визначеному цивільним законодавством України з урахуванням особливостей, визначених цим Законом. Визначення кредитодавцем можливості укладення договору про споживчий кредит здійснюється на підставі відповідного запиту (заяви) споживача, у тому числі з використанням засобів дистанційного зв`язку, та оцінки кредитоспроможності споживача. Кредитодавцю забороняється встановлювати плату за розгляд запиту (заяви) про укладення договору про споживчий кредит. За своїми правовими ознаками кредитний договір є консенсуальною, двосторонньою та відплатною угодою, при укладенні якої кредитодавець бере на себе зобов`язання надати кредит і набуває право вимоги на повернення грошових коштів і сплати процентів, а позичальник має право вимагати надання кредиту та несе зобов`язання щодо своєчасного його повернення та сплати процентів. Предметом виконання грошового зобов`язання за кредитним договором є певна грошова сума, що має бути сплачена боржником кредитору. Враховуючи презумпцію відплатності кредитного договору, позичальник зобов`язаний повернути кредит і сплатити проценти за користування грошовими коштами, якщо інше не встановлено договором. Згідно зі ст.\~526\~ЦК\~України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Відповідно до ст. 1054 ЦК України, за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. Статтею 536\~ЦК\~України передбачено, що за користування чужими грошовими коштами боржник зобов`язаний сплачувати проценти, якщо інше не встановлено договором між фізичними особами. Розмір процентів за користування чужими грошовими коштами встановлюється договором, законом або іншим актом цивільного законодавства. У ч. 1 ст. 1048 ЦК України передбачено, що позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається нарівні облікової ставки Національного банку України. У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики. Приписи абзацу 2 частини першої\~статті 1048 ЦК України\~про щомісячну виплату процентів до дня повернення позики у разі відсутності іншої домовленості сторін може бути застосований лише у межах погодженого сторонами строку кредитування. Отже, право кредитодавця нараховувати передбачені договором проценти за кредитом припиняється після спливу визначеного договором строку кредитування чи у разі пред`явлення до позичальника вимоги згідно з частиною другою\~статті 1050 ЦК України. В охоронних правовідносинах права та інтереси позивача забезпечені нормою частини другої\~статті 625 ЦК України, яка регламентує наслідки прострочення виконання грошового зобов`язання. Зазначений правовий висновок викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 28 березня 2018 року у справі № 444/9519/12, провадження № 14-10цс18. Згідно з ч. 1, 2 ст. 1056-1 ЦК України процентна ставка за кредитом може бути фіксованою або змінюваною. Тип процентної ставки визначається кредитним договором. Розмір процентів, тип процентної ставки (фіксована або змінювана) та порядок їх сплати за кредитним договором визначаються в договорі залежно від кредитного ризику, наданого забезпечення, попиту і пропозицій, які склалися на кредитному ринку, строку користування кредитом, розміру облікової ставки та інших факторів. Відповідно до ч. 2 ст. 1054 та ч. 1 ст. 1049 ЦК України позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику у строк та в порядку, що встановлені договором. У разі порушення зобов`язання відповідно до ст. 611 ЦК України настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: зміна умов зобов`язання; сплата неустойки; відшкодування збитків та моральної шкоди. Порушенням зобов`язання згідно з ст. 610 ЦК України є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Згідно з ч. 1 ст. 612 ЦК України боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом. Цивільно-правова відповідальність\~це покладення на правопорушника основаних на законі невигідних правових наслідків, які полягають у позбавленні його певних прав або заміні невиконання обов`язку новим, або у приєднанні до невиконаного обов`язку нового додаткового. Згідно зі ст.\~525\~ЦК\~України одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. Відповідно до ст.\~625\~ЦК\~України боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошових зобов`язань. Відповідно до ст.\~610\~ЦК\~України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Згідно зі ст.\~612\~цього\~кодексу боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом. Зобов`язання за договором повинні виконуватися сторонами належним чином відповідно до його умов, а також вимог актів цивільного законодавства. Боржник визнається таким, що прострочив виконання зобов`язання за договором, якщо він не приступив до його виконання, тобто не виконує дій, які випливають із змісту зобов`язання, в строки, встановлені договором. Відповідно до ч. 2 ст. 1054 та ч. 1, 2 ст. 1050 ЦК України наслідками порушення боржником зобов`язання щодо повернення чергової частини суми кредиту є право кредитора достроково вимагати повернення всієї суми кредиту та сплати процентів. Якщо позичальник своєчасно не повернув суму позики, він зобов`язаний сплатити грошову суму відповідно до ст. 625 цього Кодексу. А згідно з ст. 625 ЦК України боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, у зв`язку з чим учасники справи мають довести належними та допустимими доказами обставини, на які вони посилаються, а суд зобов`язаний надати належну оцінку цим доказам. Згідно з ч. 3, 4 ст. 12, ч. 1 ст. 13, ч. 1, 5, 6 ст. 81 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Згідно з вимогами ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. За таких обставин суд дійшов висновку, що у даному випадку мають місце порушення з вини відповідачки прав позивача щодо порядку погашення заборгованості за кредитним договором та, враховуючи надані банком розрахунки, відсутність будь-яких заперечень зі сторони відповідачки [PERSON] , вважає, що позов підставний та підлягає задоволенню у повному обсязі шляхом стягнення з [PERSON] на користь АТ КБ «ПРИВАТБАНК» сукупно заборгованості 82\~605,26 грн. Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Таким чином, з відповідачки [PERSON] підлягає стягненню судовий збір на користь позивача АТ КБ «ПРИВАТБАНК» у розмірі 2422,40 грн. На підставі наведеного,

Outcome: approved