Jurisdiction: civil
Date: 2025-07-08 00:00:00

\~ \~ \~ \~Стислий зміст позовних вимог та їх обґрунтування. \~ \~ \~ \~12.02.2025 представник позивача Товариства з обмеженою відповідальністю «ФК «Кредит-Капітал» - Дерюгіна Х.Б. через систему «Електронний суд» звернувся до Червонозаводського районного суду м. Харкова з позовом до [PERSON] про стягнення заборгованості за договором позики № 104057422 від 02.04.2024 у розмірі 75 729,48 грн., яка складається з 17 640,00 грн. заборгованість за тілом кредиту, 48\~762,00 грн. заборгованість за відсотками, 1\~890,00 грн. заборгованість за комісією, 7\~437,48 грн. заборгованість за неустойку та/або процентами за порушення грошового зобов`язання. Судові витрати, пов`язані з розглядом справи, а саме; судовий збір у розмірі 2\~422,40 грн. покласти на відповідача. Ухвалою Червонозаводського районного суду м. Харкова від 13.02.2025 цивільну справу за позовом ТОВ «ФК «Кредит-Капітал» до [PERSON] про стягнення заборгованості передано за територіальною підсудністю до Комінтернівського районного суду м. Харкова. Позовні вимоги вмотивовані тим, що 02.04.2024 між ТОВ «Мілоан» та [PERSON] було укладено кредитний договір № 104057422, за умовами якого відповідач отримав грошові кошти у сумі 18\~000,00 гривень, а відповідач зобов`язався повернути кредит, сплати кошти у термін встановлений Договором та виконати інші зобов`язання у повному обсязі на умовах та в строки/терміни, що визначені Договором. ТОВ «Мілоан» свої зобов`язання перед відповідачем виконало в повному обсязі, надавши йому, визначені договором кредитні кошти, натомість відповідач не виконав умови кредитного договору. У зв`язку з відсутністю здійснення платежів на виконання умов кредитного договору у відповідача [PERSON] утворилась заборгованість. Відповідно до п. 7.1 кредитного договору, цей договір (з додатками № 1, № 2, № 3 та правилами) набуває чинності з моменту його укладення в електронній формі, а права та обов`язки сторін, що ним обумовлені, з моменту отримання кредиту, який визначається згідно правил відповідно до способу надання кредиту, визначеному у п. 2.1 цього договору. Строк дії цього договору складає період, що обчислюється з моменту його укладення і до моменту повного фактичного виконання сторонами своїх зобов`язань. 29.08.2024 між ТОВ «Мілоан» та ТОВ «ФК «Кредит-Капітал» був укладений договір відступлення прав вимоги № 111-МЛ/Т. Згідно договору відступлення прав вимоги та ст. 512 ЦК України, ТОВ «ФК «Кредит Капітал» набуло статусу нового кредитора та отримало право грошової вимоги по відношенню до осіб, які є боржниками ТОВ «Мілоан», включно і до [PERSON] за кредитним договором № 104057422 від 02.04.2024. Станом на\~ дату подання позовної заяви (12.02.2025) заборгованість відповідача становить 75 729 грн. 48 коп., в тому числі: 17\~640,00 гривень заборгованість за тілом кредиту; 48\~762,00 гривень заборгованість за відсотками; 1\~890,00 гривень заборгованість за комісією; 7\~437,48 гривень заборгованість за неустойкою та/або процентами за порушення грошового зобов`язання. На підставі викладеного, позивач просить стягнути з [PERSON] на користь ТОВ «ФК «Кредит-Капітал» заборгованість за кредитним договором № 104057422 від 02.04.2024 в розмірі\~75\~729 грн. 48 коп., в тому числі: 17\~640,00 гривень заборгованість за тілом кредиту; 48\~762,00 гривень заборгованість за відсотками; 1\~890,00 гривень заборгованість за комісією; 7\~437,48 гривень заборгованість за неустойкою та/або процентами за порушення грошового зобов`язання та сплачений судовий збір у розмірі 2 422 грн 40 коп. Виклад позиції відповідача Відповідачка правом на подачу відзиву не скористалася. \~ \~ \~ \~Процесуальні дії у справі \~ \~ \~ \~Ухвалою суду від 07.03.2025 по справі було відкрито провадження та призначено справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін. Представник позивача у судове засідання не з`явився, надав суду заяву про розгляд справи у його відсутності, позов підтримав. Не заперечує проти ухвалення заочного рішення. Відповідачка у судове засідання повторно не з`явилася. Про дату, час і місце судових засідань повідомлялася своєчасно та належним чином шляхом направлення судової повістки за допомогою підсистеми «Електронний суд». Відповідач не використався наданого законом права на безпосередню участь у судовому засіданні та не з`явилася у судове засідання без повідомлення причин, заяв про відкладення судового засідання чи розгляд справи у її відсутності до суду не надходило. Відповідно до протокольної ухвали суду від 09.07.2025, враховуючи, що в справі є достатні дані про права і взаємовідносини сторін, відповідачка належним чином повідомлялася про місце і час судового засідання, суд розглядає справу у відсутності відповідачки та згідно з ч. 4 ст. 223 ЦПК України постановляє заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, що відповідає положенням\~ст. 280 ЦПК України. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. \~ \~ \~ \~Фактичні обставини, встановлені судом та зміст спірних правовідносин \~ \~ \~ \~02.04.2024 між ТОВ «Мілоан» та [PERSON] було укладено договір про споживчий кредит № 104057422, за умовами якого відповідач отримала кредит у сумі 18\~000,00 гривень (п. 1.2 договору) строком на 345 (п. 1.3 договору). Пунктом 1.4 договору передбачено, що повернення кредиту, сплата комісії за надання кредиту та процентів за користування кредитом має здійснюватися позичальником зі встановленою періодичністю відповідно до графіку платежів, наведеному у додатку № 1 до договору. Остаточний термін (дата) повернення кредиту, сплати комісії та процентів за користування кредитом (за умови дотримання графіку платежів): 13.03.2025 (дата остаточного погашення заборгованості). Загальні витрати позичальника за кредитом складають 123 435 грн. 00 коп. Денна процентна ставка складає: 1,99% (п. 1.5 договору). Відповіднро до п.п.1.5.1 комісія за надання кредиту: 2\~070,00 грн., яка нараховується за ставкою 11,50% від суми кредиту одноразово в момент видачі кредиту. Проценти за користування кредитом протягом першого розрахункового періоду, визначеного графіком платежів, нараховується за ставкою 547,50% річих на фактичну заборгованість за кредитом. Процети за користування кредитом протягом решти строку кредитування нараховується за стандартною процентною ставкою 912,50% річних від фактичного залишку кредиту починаючи з другого розрахункового періоду, визначеного графіком платежів (п.п.1.5.2, 1.5.3 договору). Пункту 2.1. договору передбачено, що кредитні кошти надаються позичальнику безготівково на рахунок з використанням карти [NUMBER] . Додатком № 1 до договору є графік платежів, згідно з яким визначено до сплати суму кредиту 18\~000,00 гривень, проценти за користування кредитом 121\~365,00 гривень, комісія за надання кредиту 2\~070,00 гривень (а.с.35-36). Додатком №2 до договору є заява на отримання кредиту № 104057422 від 02.04.2024. Згідно вказаної заявки [PERSON] просить ТОВ «Мілоан» надати їй кредит для задоволення особистих потреб, що не суперечить закону, на наступних умовах: сума кредиту: 18\~000,00 гривень; загальний строк кредитування: 345 днів; процентна ставка протягом першого розрахункового періоду: 547,50% річних; процентна ставка протягом решти строку кредитування: 912,50% річних; комісія за надання кредиту: 11,50% від суми кредиту; платіжна картка позичальника на яку має бути перерахована сума кредиту: VISA DEBIT CLASSIC № [NUMBER] (а.с.37). Згідно із довідкою ТОВ «Мілоан» відповідач [PERSON] , з якою укладено договір № 104057422 від 02.04.2024, ідентифікована Товариством. Акцепт договору позичальником підписаний із застосуванням електронного підпису одноразовим ідентифікатором № 834043. Номер телефону, на який відправлено одноразовий ідентифікатор «+380953036203» (а.с.40). Анкета-заява на кредит № 104057422 від 02.04.2024 містить відомості щодо погодження отримання кредиту відповідачем у ТОВ «Мілоан» (а.с.23). \~ \~ \~ \~Позивач стверджує, що за договором позики № 104057422 від 02.04.2024 заборгованість становить 75 729,48 грн., яка складається з 17 640,00 грн. заборгованість за тілом кредиту, 48\~762,00 грн. заборгованість за відсотками, 1\~890,00 грн. заборгованість за комісією, 7\~437,48 грн. заборгованість за неустойку та/або процентами за порушення грошового зобов`язання. Мотиви, з яких виходить суд, та застосовані норми права Відповідно до положень ч. 1 ст. 626 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України), договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Згідно диспозиції ч. 1 ст. 628 ЦК України зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Згідно ст. 1054 ЦК України, за кредитним договором банк або інша фінансова установа зобов`язується надати грошові кошти позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. Згідно з ч.2 ст. 1056-1 ЦК України, розмір процентів, тип процентної ставки (фіксована або змінювана) та порядок їх сплати за кредитним договором визначаються в договорі залежно від кредитного ризику, наданого забезпечення, попиту і пропозицій, які склалися на кредитному ринку, строку користування кредитом, розміру облікової ставки та інших факторів на дату укладення договору. До відносин за кредитним договором застосовуються положення цього кодексу, що регулюють договір позики. Згідно зі ст.1049 ЦК України позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Частиною 1 ст. 638 ЦК України визначено, що договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Із положень ч. 1 ст. 634 ЦК України слідує, що договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору. Відповідно до ч.ч. 1, 3, 4, 7 ст. 11 Закону України «Про електронну комерцію» № 675-VIII від 03.09.2015 (далі - Закон №675), пропозиції укласти електронний договір (оферта) має містити істотні умови, передбачені законодавством для відповідного договору, і виражати намір особи, яка її зробила, вважати себе зобов`язаною у разі прийняття. Електронний договір укладається шляхом пропозиції його укласти (оферти) однією стороною та її прийняття (акцепту) другою стороною. Електронний договір вважається укладеним з моменту одержання особою, яка направила пропозицію укласти такий договір, відповіді про прийняття цієї пропозиції в порядку, визначеному частиною шостою цієї статті. Пропозиція укласти електронний договір (оферта) може бути зроблена шляхом надсилання комерційного електронного повідомлення, розміщення пропозиції (оферти) у мережі Інтернет або іншому порядку, передбаченому Цивільним та Господарським кодексами України, а також іншими актами Законодавства. Електронний договір, укладений шляхом обміну електронними повідомленнями, підписаний у порядку, визначеному ст. 12 цього закону, вважається таким, що за правовими наслідками прирівнюється до договору, укладеного у письмовий формі (ч. 12 ст. 11 Закону №675). Статтею 12 Закону України «Про електронну комерцію» визначено, що якщо відповідно до акту цивільного законодавства або за домовленістю сторін електронний правочин має бути підписаний сторонами, моментом його підписання є використання: електронного підпису або електронного цифрового підпису відповідно до Закону України «Про електронний цифровий підпис» за умови використання засобу електронного цифрового підпису усіма сторонами електронного правочину; електронного підпису одноразовим ідентифікатором, визначеним цим Законом; аналога власного підпису (факсимільного відтворення підпису за допомогою засобів механічного або іншого копіювання, іншого аналога власноручного підпису) за письмовою згодою сторін, у якій мають міститися зразки відповідних аналогів власноручних підписів. Отже, електронний підпис призначений для ідентифікації особи, яка підписує електронний документ. Положення Закону України «Про електронну комерцію» передбачають використання як електронного підпису або електронного цифрового підпису відповідно до Закону України «Про електронний цифровий підпис», так і електронного підпису одноразовим ідентифікатором, визначеним цим Законом. Електронний цифровий підпис як вид електронного підпису накладається за допомогою особистого ключа та перевіряється за допомогою відкритого ключа. Електронний підпис одноразовим ідентифікатором - це дані в електронній формі у вигляді алфавітно-цифрової послідовності, що додаються до інших електронних даних особою, яка прийняла пропозицію (оферту) укласти електронний договір, та надсилаються іншій стороні цього договору (пункт 6 частини 1 статті 3 Закону № 675). Частиною 1 ст. 1077 ЦК України передбачено, що за договором факторингу (фінансування під відступлення права грошової вимоги) одна сторона (фактор) передає або зобов`язується передати грошові кошти в розпорядження другої сторони (клієнта) за плату (у будь-який передбачений договором спосіб), а клієнт відступає або зобов`язується відступити факторові своє право грошової вимоги до третьої особи (боржника). Клієнт може відступити факторові свою грошову вимогу до боржника з метою забезпечення виконання зобов`язання клієнта перед фактором. Згідно з ст. 1082 ЦК України, боржник зобов`язаний здійснити платіж факторові за умови, що він одержав від клієнта або фактора письмове повідомлення про відступлення права грошової вимоги факторові і в цьому повідомленні визначена грошова вимога, яка підлягає виконанню, а також названий фактор, якому має бути здійснений платіж. Отже, із аналізу означених норм матеріального права суд робить висновок, що договір, який укладається його сторонами в електронній формі, безумовно повинен містити електронний цифровий підпис, зокрема, у конкретному випадку позичальника (відповідача). або електронний підпис одноразовим ідентифікатором сторони, яка прийняла пропозицію (оферту) укласти електронний договір, та надісланий іншій стороні цього договору (позикодавцю). Згідно із довідкою ТОВ «Мілоан» відповідач [PERSON] , з якою укладено договір № 104057422 від 02.04.2024, ідентифікована Товариством. Акцепт договору позичальником підписаний із застосуванням електронного підпису одноразовим ідентифікатором № 834043. Номер телефону, на який відправлено одноразовий ідентифікатор «+380953036203» (а.с.40). Анкета-заява на кредит № 104057422 від 02.04.2024 містить відомості щодо погодження отримання кредиту відповідачем у ТОВ «Мілоан» (а.с.23). Водночас, до суду не надано доказів перерахування коштів на рахунок позичальника. Так, позивач на підтвердження факту укладення відповідачем кредитного договору та виконання ТОВ «Мілоан» як позикодавцем його умов в частині передачі грошових коштів позичальнику у сумі 18000 грн, у позовній заяві посилається на платіжне доручення № 86125075 від 02.04.2024. Дослідивши вищевказане платіжне доручення, суд зазначає, що воно не відповідає критеріям належності та достовірності, яким повинні відповідати засоби доказування у цивільному процесі, з огляду на таке. Підставою для бухгалтерського обліку господарських операцій є первинні документи. Для контролю та впорядкування оброблення даних на підставі первинних документів можуть складатися зведені облікові документи (ч.1 ст. 9 Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні» в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин). Відповідно до ч.2 ст. 9 Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні» в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин, первинні та зведені облікові документи можуть бути складені у паперовій або в електронній формі та повинні мати такі обов`язкові реквізити: назву документа (форми); дату складання; назву підприємства, від імені якого складено документ; зміст та обсяг господарської операції, одиницю виміру господарської операції; посади осіб, відповідальних за здійснення господарської операції і правильність її оформлення; особистий підпис або інші дані, що дають змогу ідентифікувати особу, яка брала участь у здійсненні господарської операції. Первинні документи, складені в електронній формі, застосовуються у бухгалтерському обліку за умови дотримання вимог законодавства про електронні документи та електронний документообіг. Абзацом 14 п.3 Положення про організацію бухгалтерського обліку, бухгалтерського контролю під час здійснення операційної діяльності в банках України, що затверджене Постановою Правління Національного банку України 04.07.2018 № 75 (це Положення розроблене відповідно до положень Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні»), в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин (далі - Положення №75), передбачено, що первинний документ - документ, який містить відомості про операцію. Пунктами 43, 48, 51, 52 Положення №75 в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин, встановлено, що первинні документи, складені в електронній формі, застосовуються в бухгалтерському обліку за умов дотримання вимог законодавства України про електронні документи та електронний документообіг. У первинних документах, на підставі яких здійснюються записи в бухгалтерському обліку, мають зазначатися номери кореспондуючих рахунків за дебетом і кредитом, сума операції, дата виконання, підпис відповідального виконавця, підпис контролера (якщо операція підлягає додатковому контролю), підпис уповноваженої особи (якщо підставою для здійснення операції було відповідне розпорядження). Первинні та зведені облікові документи в паперовій/електронній формі повинні мати такі обов`язкові реквізити: 1) назву документа (форми); 2) дату складання; 3) найменування банку, від імені якого складений документ; 4) зміст та обсяг операції (підстави для її здійснення) та одиницю її виміру; 5) посади осіб, відповідальних за здійснення операції та правильність її оформлення; 6) особистий підпис або інші дані, що дають змогу ідентифікувати особу, яка брала участь у здійсненні операції. Банк має право самостійно визначати інші додаткові реквізити первинних документів у паперовій/електронній формі. Первинні документи, які не містять обов`язкових реквізитів, є недійсними і не можуть бути підставою для бухгалтерського обліку. Повно та всебічно дослідивши копію платіжного доручення № 86125075\~від 02.04.2024,\~суд встановив, що на підставі вказаного документа не можна встановити дійсні обставини справи щодо перерахунку ТОВ «Мілоан» [PERSON] грошових коштів як кредитних в сумі 18000,00 грн, оскільки платіжне доручення не містить таких обов`язкових реквізитів первинного документа як: найменування банку, від імені якого складений документ, посаду особи, відповідальної за здійснення операції та правильність її оформлення (у платіжному дорученні відсутній підпис працівника банку, відповідального за здійснення операції, а також штамп (печатка) відповідної банківської установи про проведення банком означеної операції) та особистий підпис або інші дані, що дають змогу ідентифікувати особу, яка брала участь у здійсненні операції (будь яких підписів, в тому числі електронних цифрових, платіжне доручення не містить). У цьому\~контексті суд\~звертає увагу\~на те,\~що у\~дослідженому платіжному\~дорученні №\~ 86125075\~від 02.04.2024\~ замість означених обов`язкових реквізитів для здійснення відповідної банківської операції, у платіжному дорученні зазначено відповідно «Visa» та № 444111*2084, (водночас має містити усі відкриті цифри (номер рахунку), а не їх частину), що є об`єктивною перешкодою для здійснення будь-якою банківською установою такої грошової операції. Крім того, суд вважає за необхідне звернути увагу на той факт, що ані кредитний договір, ані графік розрахунків як додаток до нього, не містять реквізитів банківського рахунку, на який ТОВ «Мілоан» мало перерахувати кредитні кошти в сумі 18000,00 грн відповідачу. Таким чином, додане до позовної заяви платіжне доручення, що завірене лише підписом уповноваженої особи і печаткою ТОВ «Мілоан», із зазначенням неповного номера банківської картки, належність якої не встановлено, не є належним і достовірним доказом надання відповідачу кредитних коштів на виконання умов саме кредитного договору. Згідно ч. 1, 5, 6, 7 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом. Відтак, всупереч положенням ч. 1 ст. 81 ЦПК України, позивачем не надано жодного первинного документу, який би засвідчив, що ТОВ «Мілоан» як позикодавцем були перераховані грошові кошти [PERSON] в розмірах, що передбачені кредитним договором, а відповідач ці кошти отримав. За змістом ст.84 ЦПК України учасник справи у разі саме неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Як убачається з матеріалів справи, звертаючись до суду, представник ТОВ «КРЕДИТ-КАПЫТАЛ" у позовній заяві виклав обставини, якими обґрунтовував свої вимоги, зазначив докази, що підтверджують вказані обставини, разом з тим, не зазначав про докази, які не можуть бути подані разом із позовною заявою із поважних причин, а також не подав клопотання про їх витребування. Тобто, позивач на власний розсуд розпорядився своїми правами, а тому несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням ним процесуальних дій, що узгоджується із положеннями ч.4 ст.12 ЦПК України. Крім того, позивачем не наданий Розрахунок заборгованості за всіма видами сум стягнення, а за відсутності вказаного не можливо встановити правильність нарахування заборгованості, процентів, пені, отже сума, заявлена позивачем до стягнення, є необґрунтованою. За вказаних обставин, а також у зв`язку з не доведенням позивачем факту перерахування кредитних коштів відповідачу, а отже і обставин видачі кредитних коштів, з метою доведення виконання умов договору про споживчий кредит, а також фактичного користування відповідачем кредитними коштами, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні позову. Судові витрати Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог, отже судовий збір відшкодуванню не підлягає. На підставі викладеного і

Outcome: dismissed