Jurisdiction: civil
Date: 2025-07-10 00:00:00

02.02.2023 року позивач [PERSON] звернувся до Київського районного суду міста Полтави з цивільним позовом до [PERSON] про стягнення 3% річних від простроченої суми в розмірі 1262,34 долари США. Судовий збір просив стягнути з відповідача на користь позивача. Ухвалою Київського районного суду міста Полтави від 22.02.2023 року справу передано на розгляд за підсудністю до Ленінського районного суду міста Полтави. Справа надійшла до Ленінського районного суду міста Полтави 23.03.2023 року та згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями 23.03.2023 року передана судді Тимчуку Р.І. Ухвалою Ленінського районного суду міста Полтави від 24.03.2023 року прийнято до розгляду та відкрито спрощене позовне провадження у даній цивільній справі. 05.06.2023 року на адресу суду надійшла зустрічна позовна заява [PERSON] до [PERSON] в якій просить суд: зобов`язати [PERSON] здійснити всі обчислення, необхідні для проведення реструктуризації за кредитним договором № 509/06-К від 21 грудня 2006 року, укладеним між Відкритим акціонерним товариством «Комерційний Банк «Надра» та [PERSON] , відповідно до Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо споживчих кредитів, наданих в іноземній валюті» № 1381-ІХ, здійснити реструктуризацію відповідно до вимог Закону та надіслати позичальнику та іншим зобов`язаним за договором особам поштою рекомендованим листом інформацію про зміну зобов`язань за результатами проведення реструктуризації (включаючи інформацію про всі наявні зобов`язання позичальника за результатами проведення реструктуризації станом на день проведення реструктуризації та новий графік платежів). 05.06.2023 року від відповідача за первісним позовом [PERSON] надійшов відзив на позовну заяву, в якому вказала, що просить відмовити у задоволенні позовних вимог в повному обсязі. Також надала заяву, в якій просить залишити позов без руху, а у разі не усунення недоліків залишити без розгляду. Також надала клопотання про надання доказів після їх поновлення. 07.06.2023 року від відповідача за первісним позовом [PERSON] надійшло клопотання про долучення доказів після їх поновлення до зустрічного позову, а саме: довідки про склад сім`ї та довідки з центру зайнятості. Ухвалою Ленінського районного суду міста Полтави від 24.08.2023 року зустрічну позовну заяву [PERSON] до [PERSON] про зобов`язання вчинити певні дії залишено без руху, надано строк на усунення недоліків. 04.09.2023 року вказані в ухвалі недоліки усунуто. Ухвалою Ленінського районного суду міста Полтави від 23.10.2024 року зустрічний позов [PERSON] до [PERSON] про зобов`язання вчинити певні дії (справа №\~553/1422/23, провадження №\~2/553/2352/2023) прийнято до розгляду та об`єднано в одне провадження з первісним позовом [PERSON] до [PERSON] про стягнення 3% річних (справа №\~552/546/23, провадження № 2/553/186/2024) та присвоєно загальний номер справи №\~552/546/23 (провадження № 2/553/186/2024). Об`єднані справи розглядати в суді за єдиним унікальним номером справи №\~552/546/23 (провадження № 2/553/186/2024). Здійснювати розгляд справи за позовом [PERSON] до [PERSON] про стягнення 3% річних та зустрічного позову [PERSON] до [PERSON] про зобов`язання вчинити певні дії за правилами загального позовного провадження. Замінити засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням. 09.12.2024\~року від\~представника позивача\~за первісним\~позовом та\~відповідача за\~зустрічним позовом [PERSON] адвоката Шульги П.М. надійшов відзив на зустрічну позовну заяву. Просить суд відмовити в його задоволенні. Ухвалою Ленінського районного суду міста Полтави від 23.01.2025 року закрито підготовче провадження та призначено справу за первісним позовом [PERSON] до [PERSON] про стягнення 3% річних та за зустрічним позовом [PERSON] до [PERSON] про зобов`язання вчинити певні дії до судового розгляду по суті у відкритому судовому засіданні. 18.03.2025 року від представника позивача за первісним позовом та відповідача за зустрічним позовом [PERSON] адвоката Шульги П.М. надійшло клопотання про долучення доказів. Представник позивача за первісним позовом та відповідача за зустрічним позовом [PERSON] адвокат Шульга П.М. первісний позов підтримав, просив задовольнити з підстав, наведених у ньому. Проти задоволення зустрічного позову заперечував. Відповідач за первісним позовом та позивач за зустрічним позовом [PERSON] проти задоволення первісного позову заперечувала, просила відмовити в його задоволенні в повному обсязі. Зустрічний позов підтримала, просила задовольнити з підстав, наведених у ньому. Представник відповідача\~за первісним\~позовом та\~позивача за\~зустрічним позовом [PERSON] адвокат Ракущинець А.А. проти задоволення первісного позову заперечував, просив відмовити в його задоволенні в повному обсязі. Зустрічний позов підтримав, просив задовольнити з підстав, наведених у ньому. Суд, заслухавши думки сторін, вивчивши та дослідивши матеріали справи, повно з`ясувавши всі фактичні обставини, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, приходить до наступного висновку. Судом встановлено,\~що рішенням\~Київського районного\~суду міста\~Полтави від\~14.04.2016\~року по\~справі №\~552/4020/15-ц\~(провадження\~№ 2/552/25/16)\~позов Публічного\~акціонерного товариства\~Комерційний банк\~«Надра» задоволено\~частково.\~Стягнуто з\~ [PERSON] на\~користь Публічного\~акціонерного товариства\~Комерційний банк\~«Надра» 17817,93\~доларів США,\~що складає\~374912,14\~гривень заборгованості\~по тілу\~кредиту,\~1663,13\~доларів США,\~що складає\~34994,39\~гривень заборгованість\~по відсоткам,\~543,09\~долари США,\~що складає\~11427,31\~гривень пені. Стягнуто з [PERSON] на користь держави судовий збір в сумі 3654 гривень. Рішення набрало законної сили 02.06.2016 року. На підставі рішення Київського районного суду міста Полтави від 14.04.2016 у справі №\~552/4020/15-ц було видано виконавчий лист про стягнення з [PERSON] на користь ПАТ КБ «Надра» заборгованості за кредитним договором № 509/06-К від 21.12.2006: 17817,93 доларів США, що складало 374912,14 грн. заборгованості по тілу кредиту, 1663,13 долари США, що складало 34994,39 грн заборгованості по відсоткам, 543,09 долари США, що складало 11427,31 грн пені. На виконання вищезазначеного виконавчого документу 05.06.2019 приватним виконавцем виконавчого округу Полтавської області Скрипником Володимиром Леонідовичем винесено постанову про відкриття виконавчого провадження № 59279054. В подальшому, 10.10.2019 ПАТ «КБ «Надра» було відступлено права вимоги за вказаним кредитним договором громадянину України [PERSON] . 02.06.2020 на підставі ухвали Київського районного суду м. Полтави від 10.01.2020 року приватним виконавцем замінено сторону стягувача у виконавчому провадженні № 59279054 щодо стягнення з [PERSON] вищезазначеної заборгованості з ПАТ «КБ «Надра» його правонаступником [PERSON] . Заборгованість на загальну суму 20024,15 долари США, не погашена, не стягувалась, виконавче провадження № 59279054 знаходиться на виконанні у приватного виконавця, що підтверджується інформацією про виконавче провадження від 17.01.2023 року. Згідно з ст. 509 Цивільного кодексу України зобов`язанням є таке правовідношення, у якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Відповідно до\~ст.\~526\~Цивільного кодексу\~України зобов`язання\~має виконуватися\~належним чином\~відповідно до\~умов договору\~та вимог\~кодексу,\~інших актів\~цивільного законодавства,\~а за\~відсутності таких\~умов та\~вимог \~відповідно до\~звичаїв ділового\~обороту або\~інших вимог, що звичайно ставляться. Приписами ст. 530 Цивільного кодексу України передбачено якщо в зобов`язанні встановлено строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню в цей строк (термін). Як зазначено в ст. 610 Цивільного кодексу України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Відповідно до ст. 626 Цивільного кодексу України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Згідно із ч. 1 ст. 629 Цивільного кодексу України договір є обов`язковим для виконання сторонами. Відповідач за первісним позовом у встановлений Договором строк свого обов`язку по сплаті заборгованості не виконала і допустила прострочення виконання грошового зобов`язання, тому її дії є порушенням договірних зобов`язань (ст. 610 Цивільного кодексу України), і вона вважається такою, що прострочила (ст. 612 Цивільного кодексу України). Відповідно, наявні підстави для застосування встановленої законом або договором відповідальності. Згідно із ч. 2 ст. 625 Цивільного кодексу України боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого трьох процентів пічних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. Передбачене законом право кредитора вимагати стягнення трьох відсотків річних є способом захисту майнових прав та інтересів кредитора. Їхня суть полягає у отриманні компенсації (плати) від боржника за користування ним грошовими коштами, які належать до сплати кредитору. При обрахунку 3% річних за основу має братися прострочена сума, визначена у договорі чи судовому рішенні. 3% річних розраховуються з урахуванням простроченої суми, визначеної у відповідній валюті, помножено на кількість днів прострочення, які вираховуються з 19.01.2020 року до 23.02.2022 року (п. 18 Прикінцевих та Перехідних положень Цивільного кодексу України), помноженого на 3, поділеного на 100 та поділеного на 365 (днів у році) (методика обрахування наведена в постанові Великої Палати Верховного Суду від 16.01.2019 по справі №\~373/2054/16). Отже, 3% річних розраховуються з урахуванням боргу у сумі 20024,15 долари США, помноженого на кількість днів прострочення, а саме з 19.01.2020 до 23.02.2022, що становить 767 днів, помноженого на 3, поділеного на 100 та поділеного на 365 (днів у році). Тобто 20024,15 долари США х 767 днів х 3: 100: 365 = 1262,34 долари США. На підставі вищевикладеного, суд приходить до висновку, що первісний позов обґрунтований, та такий, що підлягає до задоволення. У разі ухвалення судом рішення про стягнення боргу в іноземній валюті стягувачу має бути перерахована саме іноземна валюта, визначена судовим рішенням, а не її еквівалент у гривні. Таке твердження узгоджується з правовим висновком Великої Палати Верховного Суду, сформульованим у постанові від 04 липня 2018 року у справі № 761/12665/14-ц (провадження № 14-134цс18). Аналогічні висновки зроблені Верховним Судом у постановах від 26 травня 2022 року у справі № 686/5863/13-ц, від 22 вересня 2023 року у справі № 2-1540/12, від 12 листопада 2020 року у справі № 127/17686/13-ц, від 09 жовтня 2020 року у справі № 799/2340/18, від 27 липня 2020 року у справі № 607/16146/17, від 15 липня 2020 року у справі № 711/12474/14-ц, від 01 липня 2020 року у справі № 308/1811/18. Стосовно зустрічної позовної заяви суд враховує наступне. 21 грудня 2006 року в забезпечення виконання зобов`язань за кредитним договором між ВАТ «Комерційний банк «Надра» та [PERSON] було укладено договір застави майнових прав № 509/06-К на нерухоме майно квартиру. Відповідно до договору застави майнових прав № 509/06-К від 21.12.2006 предметом застави є право вимоги, що належить Заставодавцю по договору на участь у будівництві №\~36а від 10.01.2006, укладений між Заставодавцем та Боржником. Нерухоме майно яке є предметом будівництва є квартира [ADDRESS] . Відповідно до п. 2.1.5 договору застави майнових прав № 509/06-К від 21.12.2006 Заставодавець гарантує: «після набуття Заставодавцем прав власності на Нерухоме майно та отримання відповідного документу, що підтверджує право власності, Заставодавець укладає з Заставодержателем договір застави, за яким предметом застави стає безпосередньо Нерухоме майно». Згідно п. 3.3.8 договору застави майнових прав № 509/06-К від 21.12.2006 року «заставодавець зобов`язаний протягом 14 днів, з моменту отримання документів, що підтверджують право власності на Нерухоме майно, передати його в заставу Заставодержателю шляхом укладення відповідного договору застави. Відповідно до п. 4.3.4 кредитного договору № 509/06-К від 21.12.2006 «Позичальник зобов`язаний протягом 14 робочих днів з моменту реєстрації права власності на Нерухоме майно, укласти з Банком договір, передбачений п. 2.1.2 цього Договору». Пункт 2.1.2 цього договору передбачає укласти саме договір іпотеки на майно. Отже, договір застави майнових прав від 21.12.2006 на нерухоме майно, що було предметом будівництва квартири [ADDRESS] , вичерпав свою дію, так як [PERSON] зареєструвала право власності на квартиру [ADDRESS] . У свою чергу, [PERSON] порушила умови кредитного договору, договору застави майнових прав не передавши в іпотеку квартиру [ADDRESS] . Місце її проживання та майно, що її належить на праві приватної власності не є предметом іпотеки та не перебуває в іпотеці (заставі). Рішенням Київського районного суду міста Полтави від 14.04.2016 року по справі № 552/4020/15-ц (провадження № 2/552/25/16) позов Публічного акціонерного товариства Комерційний банк «Надра» задоволено частково. Стягнуто з [PERSON] на користь Публічного акціонерного товариства Комерційний банк «Надра» 17817,93 доларів США, що складає 374912,14 гривень заборгованості по тілу кредиту, 1663,13 доларів США, що складає 34994,39 гривень заборгованість по відсоткам, 543,09 долари США, що складає 11427,31 гривень пені. 10 жовтня 2019 року право вимоги за кредитним договором на підставі Протоколу електронного аукціону № UA-EA-2019-08-23-000019-b (посилання: https://prozorro.sale/api/cbd2-protocol/UA-EA-2019-08-23-000019-b/print) перейшло від ПАТ КБ «Надра» до [PERSON] . В подальшому 23.04.2021 р. набрав чинності Закон України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо споживчих кредитів, наданих в іноземній валюті» № 1381-ІХ від 13.04.2021 р., яким визначено, що зобов`язання позичальників за договорами про споживчий кредит, наданий в іноземній валюті, що відповідають зазначеним у цьому пункті критеріям (незалежно від дати укладення договору), підлягають обов`язковій реструктуризації на вимогу позичальника (особи, до якої перейшли права та обов`язки позичальника) або його представника (за законом або за наявності довіреності на вчинення таких дій) у порядку та на умовах, встановлених цим Законом. [PERSON] подала 20.07.2021 р. [PERSON] заяву про здійснення реструктуризації валютного кредиту. [PERSON] 16.08.2021 направив на адресу [PERSON] відповідь-вимогу на заяву про реструктуризацію. Згідно вказаної вимоги вказав про необхідність [PERSON] надати документи, що підтверджують дохід заявниці за останній рік перед зверненням. Дану вимогу [PERSON] отримала 25.08.2021 про що свідчить поштове відправлення за №\~1800210887032. Документи, що підтверджують дохід позичальника [PERSON] не надано. [PERSON] 06.09.2021 звернувся до [PERSON] із вимогою про укладення договору застави (іпотеки) на нерухоме майно квартиру [ADDRESS] , що набуте нею у власність, але не передано в іпотеку. Поштове відправлення за № 1803002954981 вручено 08.09.2021, але відповідь не надійшла. Статтею 2 Закону України «Про споживче кредитування» передбачено, що метою цього Закону є захист прав та законних інтересів споживачів і кредитодавців, створення належного конкурентного середовища на ринках фінансових послуг та підвищення довіри до нього, забезпечення сприятливих умов для розвитку економіки України, гармонізація законодавства України із законодавством Європейського Союзу та міжнародними стандартами. Стаття 3 Закону України «Про споживче кредитування» визначає, що цей Закон регулює відносини між кредитодавцями, кредитними посередниками та споживачами під час надання послуг споживчого кредитування, а також відносини, що виникають у зв`язку з врегулюванням простроченої заборгованості за договорами про споживчий кредит та іншими договорами, передбаченими частиною другою цієї статті. Верховна Рада України 13.04.2021 прийняла Закон України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо споживчих кредитів, наданих в іноземній валюті» № 1381-IX, який набрав законної сили 23.04.2021 року. Цим законом внесено зміни до Закону України «Про споживче кредитування», а саме Розділ IV «Прикінцеві та перехідні положення» доповнено пунктом 7. Відповідно до підпунктів 1, 2 вказаного пункту 7 Розділу IV «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про споживче кредитування» обов`язковій реструктуризації підлягають зобов`язання, передбачені договором про споживчий кредит, наданий в іноземній валюті (далі у цьому пункті - договір), у разі: -\~наявності станом на день набрання чинності цим пунктом будь-якого непогашеного грошового зобов`язання (простроченого грошового зобов`язання та/або грошового зобов`язання, строк сплати якого не закінчився) перед кредитором, крім випадку переходу усіх прав кредитора до поручителя (заставодавця) у зв`язку з виконанням ним зобов`язань позичальника; -\~відсутності станом на 01.01.2014 простроченої заборгованості, яку згідно з договором позичальник зобов`язаний сплатити не пізніше 01.01.2014 (крім простроченої заборгованості із сплати неустойки та інших платежів, нарахованих у зв`язку з простроченням позичальником платежів, та/або будь-якої заборгованості, строк сплати якої відповідно до договору спливає після 01.01.2014, але яку кредитор вимагав повернути достроково (у строк до 01.01.2014) у зв`язку з простроченням позичальником платежів), або якщо зазначену прострочену заборгованість погашено до дня проведення реструктуризації; -\~виконання зобов`язань за договором забезпечено предметом іпотеки згідно із статтею 5 Закону України «Про іпотеку» у вигляді майна, віднесеного до об`єктів житлового фонду (далі - житлове нерухоме майно), або об`єкта незавершеного житлового будівництва, або майнових прав на нього, або садового будинку, або земельної ділянки для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), а загальна площа такого нерухомого майна (об`єкта незавершеного житлового будівництва) не перевищує для квартири 140 квадратних метрів, для житлового будинку - 250 квадратних метрів, для садового будинку - 250 квадратних метрів, для земельної ділянки - площі, визначеної пунктом «г» частини першої статті 121 Земельного кодексу України. Крім того, вимагається виконання хоча б однієї з таких умов: - \~ \~ \~ \~предмет іпотеки - житлове нерухоме майно використовується як місце постійного проживання позичальника або майнового поручителя (крім житлового нерухомого майна, що розташоване на тимчасово окупованій території у Донецькій та Луганській областях, Автономній Республіці Крим та місті Севастополі), за умови відсутності у власності позичальника або майнового поручителя іншого житлового нерухомого майна (крім житлового нерухомого майна, що розташоване на тимчасово окупованій території у Донецькій та Луганській областях, Автономній Республіці Крим та місті Севастополі); - \~ \~ \~ \~у власності позичальника або майнового поручителя, який є власником предмета іпотеки - об`єкта незавершеного житлового будівництва, відсутнє інше житлове нерухоме майно (крім житлового нерухомого майна, що розташоване на тимчасово окупованій території у Донецькій та Луганській областях, Автономній Республіці Крим та місті Севастополі); - \~ \~ \~ \~предмет іпотеки - нерухоме житлове майно придбавалося повністю або частково за рахунок кредитних коштів, отриманих за договором, і умовами договору або іпотечного договору передбачено заборону реєстрації місця проживання позичальника або майнового поручителя за адресою розташування житлового нерухомого майна, за умови відсутності у власності позичальника або майнового поручителя іншого житлового нерухомого майна (крім житлового нерухомого майна, розташованого на тимчасово окупованій території у Донецькій та Луганській областях, Автономній Республіці Крим та місті Севастополі); - \~ \~ \~ \~предметом іпотеки є земельна ділянка для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), за умови відсутності у власності позичальника або майнового поручителя житлового нерухомого майна (крім житлового нерухомого майна, площа якого не перевищує 250 квадратних метрів, розташованого на зазначеній земельній ділянці, та житлового нерухомого майна, розташованого на тимчасово окупованій території у Донецькій та Луганській областях, Автономній Республіці Крим та місті Севастополі); - \~ \~ \~ \~предметом іпотеки є садовий будинок, за умови відсутності у власності позичальника або майнового поручителя житлового нерухомого майна (крім житлового нерухомого майна, розташованого на тимчасово окупованій території у Донецькій та Луганській областях, Автономній Республіці Крим та місті Севастополі). Відповідно до підпункту 4 пункту 7 Розділу IV «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про споживче кредитування» у заяві про проведення реструктуризації зазначаються: прізвище, ім`я та по батькові (за наявності) позичальника; найменування кредитодавця (повне або скорочене); інформація про дату укладення договору, яким передбачені зобов`язання, щодо реструктуризації яких подається заява; інформація про зареєстроване та фактичне місце проживання позичальника (особи, до якої перейшли права та обов`язки позичальника); інформація про всі наявні у власності позичальника (особи, до якої перейшли права та обов`язки позичальника) на дату підписання заяви об`єкти нерухомого майна, віднесені до об`єктів житлового фонду (зазначається кожен такий об`єкт нерухомого майна та його адреса); інформація про зареєстроване та фактичне місце проживання майнового поручителя та про всі наявні у його власності на дату підписання заяви об`єкти нерухомого майна, віднесені до об`єктів житлового фонду (зазначається кожен такий об`єкт нерухомого майна та його адреса), - у разі наявності майнового поручителя; документи, що підтверджують інформацію, зазначену у заяві (документи про склад сім`ї, про доходи іпотекодавця (позичальника та/або майнового поручителя) та членів його сім`ї - на вимогу кредитора), розширену інформацію з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно стосовно кожного члена сім`ї іпотекодавця (позичальника та/або майнового поручителя). У разі ненадання позичальником необхідних для проведення реструктуризації документів, зазначених у цьому підпункті, кредитор звільняється від обов`язку проведення реструктуризації зобов`язань за іпотечним кредитом на умовах, визначених цим пунктом. Згідно з вимогами ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд має право збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи лише у випадках, коли це необхідно для захисту малолітніх чи неповнолітніх осіб або осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом. Відповідно до частини 1 статті 57 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування (ч. 1 ст. 58 ЦПК). Чинним законодавством передбачено, що обов`язковій реструктуризації підлягають валютні зобов`язання, які на момент подачі заяви про реструктуризацію відповідали наступним критеріям: 1) відсутність простроченої заборгованість станом на 01.01.2014 року, яку згідно з договором позичальник зобов`язаний був сплатити не пізніше цієї дати або якщо зазначену прострочену заборгованість погашено до дня проведення реструктуризації; 2) виконання зобов`язань за договором забезпечено предметом іпотеки згідно із статтею 5 Закону України «Про іпотеку» та таке майно використовується як місце постійного проживання позичальника або майнового поручителя за умови відсутності у власності іншого житлового нерухомого майна та інше. Отже зобов`язання позичальника повинно відповідати одночасно цим двом критеріям - умовам. В супереч ст. 81 ЦПК України позивач за зустрічним позовом не надала доказів погашення вищезазначеної простроченої заборгованості до дня вирішення питання про проведення реструктуризації згідно з вимогами підпункту 1 п. 7 розділу IV «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про споживче кредитування». Відповідач за зустрічним позовом діяв правомірно, запропонувавши боржнику подати заяву в порядку п. 7 розділу IV «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про споживче кредитування». Разом з тим, така пропозиція не зобов`язувала вчинити відповідну дію, позаяк проведення реструктуризації можливе за умови дотримання вимог чинного законодавства та подання боржником відповідних документів, що підтверджують існування передбачених підстав для проведення реструктуризації заборгованості за кредитним договором, які були відсутні. Оскільки зобов`язання позичальника [PERSON] за договором не відповідає одному з критеріїв, передбачених пунктом 7 розділу IV «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про споживче кредитування», тому [PERSON] обґрунтовано вказав на неможливість реструктуризації кредиту за кредитним договором. Отже, відповідач за зустрічним позовом [PERSON] діяв у відповідності до норм Закону України «Про споживче кредитування», і у суду відсутні підстави для зобов`язання [PERSON] здійснити всі обчислення, необхідні для проведення реструктуризації за кредитним договором № 509/06-К від 21 грудня 2006 року, укладеним між Відкритим акціонерним товариством «Комерційний Банк «Надра» та [PERSON] , відповідно до Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо споживчих кредитів, наданих в іноземній валюті» № 1381-ІХ, здійснити реструктуризацію відповідно до вимог Закону та надіслати позичальнику та іншим зобов`язаним за договором особам поштою рекомендованим листом інформацію про зміну зобов`язань за результатами проведення реструктуризації (включаючи інформацію про всі наявні зобов`язання позичальника за результатами проведення реструктуризації станом на день проведення реструктуризації та новий графік платежів), про які заявляє відповідач за первісним позовом та позивач за зустрічним позовом [PERSON] . Отже, суд приходить до висновку, що зустрічний позов задоволенню не підлягає. Статтею 133 ЦПК України встановлено, що судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Згідно з\~п.\~1\~ч.\~2\~ст.\~141\~ЦПК України,\~у разі\~задоволення позову,\~судові витрати,\~пов`язані\~з розглядом\~справи,\~покладаються на\~відповідача,\~а тому\~суд стягує\~з відповідача\~за первісним\~позовом та\~позивача за\~зустрічним позовом\~на користь позивача за первісним позовом та відповідача за зустрічним позовом судовий збір у розмірі 1073,60 грн. за подання позовної заяви. Враховуючи вищевикладене та

Outcome: approved