Jurisdiction: civil
Date: 2025-07-06 00:00:00

[PERSON] звернувся до Рівненського міського суду Рівненської області із заявою про визнання [PERSON] , [INFO] , недієздатною, встановлення над нею опіки та призначення опікуна, стверджуючи, що його тітка через стійкий психічний розлад, не здатна розуміти значення своїх дій та керувати ними. Ухвалою суду від 19 червня 2024 року заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі. Ухвалою суду від 11.07.2024 призначено судово-психіатричну експертизу, зупинено провадження у справі. Ухвалою суду від 07.04.2025 поновлено провадження у справі, призначено судове засідання. Ухвалою суду від 12.06.2025 витребувано у Державної прикордонної служби України (м.Київ, вул.Володимирська, 26, 01001, ел.адреса: adpsu@dpsu.gov.ua) інформацію - чи виїжджала за межі території України [PERSON] , [INFO] , РНОКПП [NUMBER] , громадянка України, в період з 01.01.2021 по 12.06.2025? 23.06.2025 від Державної прикордонної служби України на виконання вимог ухвали суду від 12.06.2025 подано витребувані судом документи. Заявник та його представник у судовому засіданні заяву підтримали в повному обсязі, просили суд її задовольнити. Представник [PERSON] - адвокатка І. Цісар у судовому засіданні не заперечила щодо задоволення заяви. Представник Органу опіки та піклування виконавчого комітету Рівненської міської радив судовому засіданні не заперечив щодо задоволення заяви, оскільки наявні підстави для визнання фізичної особи недієздатною, встановлення над нею опіки та призначення опікуна. Заслухавши учасників судового процесу та їх представників, дослідивши матеріали справи, суд встановив таке. Згідно з ч.1 ст.30 ЦК України, цивільну дієздатність має фізична особа, яка усвідомлює значення своїх дій та може керувати ними. Відповідно до вимог ст.39 ЦК України, фізична особа може бути визнана судом недієздатною, якщо вона внаслідок хронічного, стійкого психічного розладу не здатна усвідомлювати значення своїх дій та (або) керувати ними. За приписами ч.3 ст.296 ЦПК України, заяву про визнання фізичної особи недієздатною може бути подано членами її сім`ї, близькими родичами, незалежно від їх спільного проживання, органом опіки та піклування, психіатричним закладом. Судом встановлено, що заявник - [PERSON] є племінником [PERSON] , [INFO] . З дослідженого в судовому засіданні висновку судово-психіатричного експерта №43/25 від 13 лютого 2025 року, проведеного судово-психіатричним експертом [PERSON] на підставі ухвали Рівненського міського суду від 11.07.2024, слідує, що при огляді [PERSON] виявлено ознаки легкої розумової відсталості внаслідок ДЦП (F70 - за міжнародною класифікацією хвороб 10 перегляду). Остання страждає на психічний розлад та внаслідок наявного стійкого психічного розладу не здатна усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними. Оскільки є достатні підстави для визнання [PERSON] , [INFO] , недієздатною, тому суд вважає, що над нею необхідно встановити опіку. Вирішуючи питання про можливість призначення опікуном заявника, суд виходить з такого. Згідно зі статтею 55 ЦК України опіка та піклування встановлюється з метою забезпечення особистих немайнових і майнових прав та інтересів малолітніх, неповнолітніх осіб, а також повнолітніх осіб, які за станом здоров`я не можуть самостійно здійснювати свої права і виконувати обов`язки. Відповідно до статті 58 ЦК України опіка встановлюється над малолітніми особами, які є сиротами або позбавлені батьківського піклування, та фізичними особами, які визнані недієздатними. Частиною першою статті 60 ЦК України визначено, що суд встановлює опіку над фізичною особою у разі визнання її недієздатною і призначає опікуна за поданням органу опіки та піклування. Суд, ухвалюючи рішення про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи (у тому числі обмеження або позбавлення права неповнолітньої особи самостійно розпоряджатися своїми доходами) чи визнання фізичної особи недієздатною, встановлює над нею відповідно піклування або опіку і за поданням органу опіки та піклування призначає їй піклувальника чи опікуна (частина перша статті 300 ЦПК України). Системно проаналізувавши зміст частини першої статті 60 ЦК України та частини першої статті 300 ЦПК України можливо дійти висновку, що обов`язковою умовою призначення судом конкретної фізичної особи опікуном над недієздатною фізичною особою є наявність подання органу опіки та піклування щодо доцільності призначення саме цієї особи опікуном. Аналогічний висновок викладений у постанові Верховного Суду від 20 травня 2020 року у справі № 736/1508/17 (провадження № 61-39361св18). Відповідно до статті 62 ЦК України опіка або піклування встановлюється за місцем проживання фізичної особи, яка потребує опіки чи піклування або за місцем проживання опікуна чи піклувальника. Положеннями статті 63 ЦК України закріплено, що опікуном або піклувальником може бути лише фізична особа з повною цивільною дієздатністю; фізична особа може бути призначена опікуном або піклувальником лише за її письмовою заявою. Опікун або піклувальник призначаються переважно з осіб, які перебувають у сімейних, родинних відносинах з підопічним, з урахуванням особистих стосунків між ними, можливості особи виконувати обов`язки опікуна чи піклувальника. Фізичній особі може бути призначено одного або кількох опікунів чи піклувальників. Відповідно до частини першої статті 67 ЦК України опікун зобов`язаний дбати про підопічного, про створення йому необхідних побутових умов, забезпечення його доглядом та лікуванням. При призначенні опікуна важливі і обов`язково повинні враховуватися особисті приязні взаємини між опікуном і підопічним, що забезпечить нормальне життєзабезпечення підопічного. Можливість особи здійснювати повноваження опікуна перевіряються органом опіки та піклування, який висловлює пропозиції про доцільність призначення опікуна. Аналогічні положення зазначені у Правилах опіки та піклування, затверджених наказом Державного комітету України у справах сім`ї та молоді Міністерства освіти України, Міністерства охорони здоров`я України, Міністерства праці та соціальної політики України 26 травня 1999 року № 34/166/131/88. Призначення опікуна недієздатної особи здійснюється за поданням органу опіки та піклування, яке повинне відповідати вимогам закону щодо його обґрунтованості та змісту, має бути подано в належній процесуальній формі згідно з вимогами ЦПК України. При внесенні подання орган опіки та піклування має якнайкраще врахувати інтереси особи, над якою встановлюється опіка (постанова Верховного Суду від 07 квітня 2022 року у справі № 712/10043/20). Органом опіки та піклування виконавчого комітету Рівненської міської ради надано суду подання, в якому рекомендовано на кандидатуру опікуна її племінника [PERSON] , тобто заявника. У поданні вказано, що особа, що потребує опіки - [PERSON] , 1974р.н., особа з інвалідністю ІІ групи з дитинства, не одружена, дітей не має, не працює, зареєстрована та проживає за адресою: [ADDRESS] . Відповідно до свідоцтва про право власності на житло від 27.03.1996, квартира [ADDRESS] , належить на праві приватної спільної власності [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] . Тато - [PERSON] , 1949 р.н., помер в 2001 році. Мама - [PERSON] , 1949 р.н., померла в 2020 році. Сестра - [PERSON] , 1962 р.н., перебуває у цивільному шлюбі, має дорослого сина, пенсіонерка за віком, не працює. Зареєстрована та проживає за адресою: [ADDRESS] . В свої заяві [PERSON] зазначає, що не може здійснювати обов?язки опікуна за станом власного здоров?я (не функціонує щитовидна залоза), а також по причині того, що є особою похилого віку, та не заперечує, щоб [PERSON] був опікуном [PERSON] . Заявник - племінник, [PERSON] , 1988р.н., одружений, має неповнолітнього сина, фізична-особа підприємець з 16.01.2015 у сфері інжинирінгу, геології та геодезії (надання послуг технічного консультування у цих сферах). Зареєстрований за адресою: [ADDRESS] , фактично проживає за адресою: [ADDRESS] (згідно довідки Об?єднання співвласників багатоквартирного будинку «Київська-17-Рівне» від 24.04.2025р.). [PERSON] проживає з сестрою [PERSON] та племінником [PERSON] в трьохкімнатній квартирі, де має окрему кімнату та забезпечена всім необхідним. З дитинства спостерігалася у невролога з приводу ДЦП. Вперше до лікаря-психіатра звернулись у 2013 році. Мовному контакту доступна, однак відповідає неохоче, переважно спокійна, інколи буває дратівливою, фізіологічні потреби контролює, може зварити собі чай, каву та розігріти їжу. На прогулянку виходить у супроводі, оскільки в минулому не могла потрапити додому, блукала. За таких обставин, судом встановлено, що заявник є племінником [PERSON] . Як встановлено судом, разом із [PERSON] проживає її сестра - [PERSON] , 1962 р.н. Доводи заявника та його представника про проживання [PERSON] за межами України спростовуються відомостями Державної прикордонної служби України, відповідно до яких [PERSON] за період з 01.01.2021 по 12.06.2025 неодноразово - 5 (п`ять) разів здійснювала виїзд та в`ізд на територію України, проте 12.07.2024 нею було\~здійснено в`ізд\~на територію\~України,\~а відтак\~остання в\~період з\~12.07.2024\~по 12.06.2025\~,\~в тому\~числі під\~час підготовки\~подання органу\~опіки та\~піклування від\~08.05.2025, перебувала на території України. Лист [PERSON] , який долучений представником заявника 04.07.2025 не спростовує доказів перебування [PERSON] на території України з 12.07.2024 по 12.06.2025. Доказів того, що сестра [PERSON] - [PERSON] за станом здоров`я не в змозі здійснювати догляд над своєю сестрою не надано і в поданні органу опіки та піклування від 08.05.2025 не зазначено. Похилий вік [PERSON] не свідчить про те, що вона не в змозі опікуватися своєю сестрою. При цьому, органом опіки та піклування не встановлено, які відносини склалися між заявником [PERSON] та [PERSON] , чи приязні відносини між ними, чи може він здійснювати догляд за психічно хворою жінкою, а в поданні лише вказано про те, що заявник має намір здійснювати обов`язки опікуна [PERSON] , за таких обставин, проаналізувавши матеріали справи, вимоги законодавства, суд не знаходить підстав для задоволення заяви в частині призначення заявника опікуном над недієздатною [PERSON] , а висновок органу опіки та піклування щодо можливості призначення його опікуном оцінює як такий, що винесений передчасно, без повного дослідження всіх обставин, та ґрунтується виключно на даних отриманих від заявника. При ухваленні рішення суд керується насамперед інтересами недієздатної [PERSON] , яка є особою з інвалідністю, виявляє хронічний, стійкий психічний розлад, за своїм станом здоров`я не здатна усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними, потребує постійного щоденного стороннього догляду. Разом з тим, суд зазначає, що заявник не позбавлений права у подальшому бути призначеним опікуном над недієздатною [PERSON] , [INFO] , якщо перестануть існувати обставини, які перешкоджають на даний час можливості ним у повному обсязі виконувати обов`язки опікуна. Аналогічні висновки викладені у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 04 грудня 2024 року у справі № 634/1126/23. Частиною першою статті 65 ЦК України передбачено, що до встановлення опіки або піклування і призначення опікуна чи піклувальника опіку або піклування над фізичною особою здійснює відповідний орган опіки та піклування. З огляду на вищевикладене, до встановлення опіки і призначення опікуна недієздатній [PERSON] необхідно покласти на орган опіки та піклування виконавчого комітету Рівненської міської ради здійснення обов`язків з опіки над останньої. Суд зазначає, що до встановлення опіки і призначення опікуна недієздатній [PERSON] , орган опіки та піклування виконавчого комітету Рівненської міської ради, відповідно до ст. 67 ЦК України, зобов`язаний дбати про підопічну, про створення їй необхідних побутових умов, забезпечення її доглядом та лікуванням, зобов`язаний вживати заходів щодо захисту цивільних прав та інтересів підопічної. Відповідно до ч. 6-9 ст. 300 ЦПК України строк дії рішення про визнання фізичної особи недієздатною визначається судом, але не може перевищувати двох років. Клопотання про продовження строку дії рішення про визнання фізичної особи недієздатною має право подати опікун, представник органу опіки та піклування не пізніше ніж за п`ятнадцять днів до закінчення строку, визначеного частиною шостою цієї статті. Клопотання про продовження строку дії рішення про визнання фізичної особи недієздатною повинно містити обставини, що свідчать про продовження хронічного, стійкого психічного розладу, внаслідок чого особа продовжує не усвідомлювати значення своїх дій та (або) керувати ними, підтверджені відповідним висновком судово-психіатричної експертизи. Суд зобов`язаний розглянути клопотання про продовження строку дії рішення про визнання фізичної особи недієздатною до закінчення строку його дії в порядку, встановленому статтею 299 цього Кодексу. Суд вважає за необхідне встановити строк дії даного рішення два роки з моменту набрання ним законної сили.

Outcome: partial