Jurisdiction: civil
Date: 2025-07-14 00:00:00

Позивач Товариство з обмеженою відповідальністю «Споживчий центр», в інтересах якого діє представник Ларіонов К.О., звернулося до суду з позовом до [PERSON] про стягнення заборгованості за кредитним договором, в якому просить стягнути з відповідача на користь позивача заборгованість за кредитним договором № 14.08.2024-100000731 від 14.08.2024 у розмірі 36376,07 грн. та судовий збір. В обґрунтування позову зазначено, що 14.08.2024 року між ТОВ «Споживчий центр» та [PERSON] було укладено Кредитний договір (оферта) № 14.08.2024-100000731, відповідно до умов якого позичальнику надано кредит у розмірі 29000,00 грн. строком на 105 днів. ТОВ «Споживчий центр» свої зобов`язання за кредитним договором виконано в повному обсязі. Натомість, [PERSON] свої зобов`язання за кредитним договором належним чином не виконує, у зв`язку з чим, станом 26.11.2024 року, у відповідача утворилась заборгованість у розмірі 36376,07 грн., що складається з заборгованості по тілу кредиту у розмірі 14543,45 грн., заборгованості по процентам у розмірі 5460,25 грн., комісії у розмірі 5800,00 грн., а також неустойки за кожен день невиконання/неналежного виконання кожного окремого зобов`язання, у розмірі 10572,37 грн., чим порушуються права та інтереси ТОВ «Споживчий центр». Поряд з цим, повідомляє, що відповідачем у справі були здійснені заходи, спрямовані на визнання боргу, а саме: проведена часткова сплата по вищезазначеному кредитному договору на суму: 4000,00 грн. від 17.10.2024 р.; 7000,00 грн. від 19.10.2024 р.; 5500,00 грн. від 19.10.2024 р.; 10000,00 грн. від 24.10.2024 р.; 12000,00 грн. від 13.11.2024 р. 26 травня 2025 року ухвалою Ірпінського міського суду Київської області було відкрито провадження у цивільній справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін. 12.06.2025 року від представника відповідача [PERSON] , адвоката Васильченко Г.І. до суду надійшов відзив на позовну заяву, в якому зазначено, що відповідач та його представник заперечують проти задоволення позовної заяви у повному обсязі, вважають, що позовні вимоги є безпідставними, необґрунтованими, а тому підлягають частковому задоволенню з огляду на наступне. Звертає увагу, що позивач просить стягнути з відповідача 10572,37 грн. як суму заборгованості за неустойкою. Однак, під час дії воєнного стану, який почався в Україні 24 лютого 2022 р. і триває по цей день, позичальники звільняються від обов`язку сплати неустойки (штрафу, пені) з огляду на положення п. 18 Прикінцевих та перехідних положень Цивільного кодексу України. Отже, у стягненні 10572,37 грн пені та штрафу за кредитним договором № 14.08.2024-100000731 від 14.08.2024 слід відмовити у повному обсязі. Також, вважає, що у стягнені з відповідача комісії за кредитним договором № 14.08.2024-100000731 від 14.08.2024 у розмірі 5800,00 грн. повинно бути відмовлено, з огляду на той факт, що ТОВ «Споживчий центр» фактично встановлено сплату комісії, не зазначивши за які саме послуги ця комісія сплачується позичальником. Жодних доказів вчинення будь-яких дій, за які позикодавцем нараховувалася комісія, позивачем не надано. Нарахування позивачем разової комісії при видачі кредиту є нікчемним. Щодо розміру заборгованості відповідача за основною сумою боргу просить врахувати здійснені оплати: 4000,00 грн. від 17.10.2024 р.; 7000,00 грн. від 19.10.2024 р.; 5500,00 грн. від 19.10.2024 р.; 10000,00 грн. від 24.10.2024 р.; 12000,00 грн. від 13.11.2024 р. 19.06.2025 року від позивача до суду надійшла відповідь на відзив, в якій зазначено, що TOB «Споживчий центр» виконало свої зобов`язання за кредитним договором № 14.08.2024-100000731 в повному обсязі, надавши відповідачу кредит відповідно до умов укладеного кредитного договору. Щодо комісії за кредитним договором звертає увагу, що в п. 8 Заявки кредитного договору зазначено: «Комісія, пов`язана з наданням Кредиту (надалі «Комісія», економічна сутність - плата за надання Кредиту) - 20% від суми Кредиту та дорівнює 5800 грн. 00 коп. Комісія розраховується шляхом множення суми Кредиту (база розрахунку) на розмір Комісії у відсотковому значенні. Нараховується Кредитором та обліковується в день видачі кредиту». Відтак, комісія пов`язана із наданням послуги, а саме: перерахування Кредитодавцем коштів на рахунок, вказаний Позичальником, з використанням стороннього сервісу - інтернет-еквайрингу. Своїм підписом на договорі відповідач підтвердила, що ознайомлена з усіма умовами, в тому числі, й порядком та строками повернення кредиту та сплати процентів, розуміє та зобов`язується їх виконувати. Щодо неустойки вважає, що Кредитний договір відповідачкою був укладений 14.08.2024 року, тобто після набуття чинності змін до Закону України «Про споживче кредитування», що були внесені Законом України № 3498-ІХ від 22.11.2023 «Про внесення змін до деяких законів України щодо удосконалення державного регулювання ринків фінансових послуг», а тому вимога позивача про стягнення неустойки є правомірною. 23.06.2025 року від представника відповідача [PERSON] , адвоката Васильченко Г.І. до суду надійшли заперечення на відповідь на відзив, в яких вважає безпідставними доводи позивача про стягненні неустойки за кредитним договором, з огляду на п. 18 Прикінцевих та перехідних положень Цивільного кодексу України. Зауважує, що нарахування позивачем разової комісії при видачі кредиту є нікчемним і у задоволенні позовної вимоги у частині стягнення комісії позивачу слід відмовити. У зв`язку з наведеним, позовні вимоги просить задовольнити частково, стягнувши з відповідача на користь позивача заборгованість за кредитним договором у розмірі 20950,00 грн. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Відповідно до ч. 8 ст. 279 ЦПК України при розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їх усні пояснення та показання свідків. Судові дебати не проводяться. Відповідно до ч. 5 ст. 279 ЦПК України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. Від сторін клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін не надходили, тому суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами. Суд, дослідивши матеріали справи та всебічно проаналізувавши обставини в їх сукупності, давши оцінку зібраним по справі доказам, виходячи зі свого внутрішнього переконання, яке ґрунтується на повному, об`єктивному та всебічному з`ясуванні обставин справи, дійшов наступного висновку. Відповідно до ч. 3 ст. 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ч. 1 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ч. 2 ст. 77 ЦПК України встановлено, що предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухвалені судового рішення. Ч. 5 та 6 ст. 81 ЦПК України встановлено, що докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Відповідно до вимог ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права з дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. При виборі та застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно та всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Судом встановлено, що 18 серпня 2024 року між ТОВ «Споживчий центр» та [PERSON] в електронній формі, шляхом накладення відповідачем електронного цифрового підпису на пропозицію про укладення кредитного договору (оферту), було укладено Кредитний договір № 14.08.2024-100000731, що підтверджується копіями пропозиції про укладання кредитного договору (оферти) (кредитної лінії), заявки на укладення кредитного договору (кредитної лінії), відповіді позичальника про прийняття пропозиції (акцепту) кредитного договору № 14.08.2024-100000731 (кредитної лінії) та інформаційного повідомлення позичальника з накладеним цифровим підписом позичальника за допомогою використання одноразового ідентифікатора, а також не заперечується стороною відповідача. Відповідно до умов Кредитного договору, відповідачу було надано кредит у розмірі 29000,00 грн., строком на 105 днів з дати його надання. Положеннями Заявки кредитного договору № 14.08.2024-100000731 (кредитної лінії), а також Відповіді позичальника про прийняття пропозиції (акцепту) кредитного договору № 14.08.2024-100000731 (кредитної лінії) передбачено наступні умови: дата повернення (виплати) кредиту - 26/11/2024; процентна ставка - фіксована незмінна процентна ставка у розмірі 1% за 1 (один) день користування Кредитом яка застосовується протягом всього строку, на який надається Кредит (надалі - «процентна ставка»). Розмір процентної ставки не може бути збільшено в односторонньому порядку; денна процентна ставка - загальні витрати за споживчим кредитом за кожний день користування кредитом протягом всього строку, на який надається Кредит, виражені у процентах від загального розміру виданого кредиту. Денна процентна ставка та її розрахунок: 0.98% (денна процентна ставка) = (29900.94 / 29000)/105 х 100%; проценти (економічна сутність - плата за користування Кредитом) розраховуються шляхом множення всієї Суми Кредиту (включаючи всі Транші) (залишку від всієї Суми Кредиту) (база розрахунку) на кількість днів користування Кредитом/залишком Кредиту та на процентну ставку; комісія, пов`язана з наданням Кредиту (надалі «Комісія», економічна сутність - плата за надання Кредиту) - 20% від суми Кредиту та дорівнює 5800 грн. 00 коп. Комісія розраховується шляхом множення суми Кредиту (база розрахунку) на розмір Комісії у відсотковому значенні. Нараховується Кредитором та обліковується в день видачі кредиту; орієнтовна загальна вартість кредиту для споживача 58900,94 грн. Загальні витрати за споживчим кредитом 29900,94 грн.; неустойка: 290 грн. 00 коп., що нараховується за кожен день невиконання/неналежного виконання кожного окремого зобов`язання незалежно від суми невиконаного/неналежно виконаного зобов`язання; розмір процентів відповідно до ст. 625 Цивільного кодексу України становить 365 % річних, які нараховуються від простроченої Позичальником суми (база розрахунку). Максимальний розмір процентів відповідно до ст. 625 Цивільного кодексу України встановлюється законом. Відтак, твердження відповідача щодо відсутності інформації за які саме послуги комісія сплачується позичальником, а також відсутності доказів вчинення будь-яких дій, за які позикодавцем нараховувалася комісія, не відповідає дійсності. Згідно п. 3.1. Пропозиції про укладання кредитного договору (оферти) (кредитної лінії) за цим Договором Кредитодавець зобов`язується надати Кредит Позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених Договором, а Позичальник зобов`язується повернути Кредит та сплатити Проценти, Комісію. Згідно п. 3.2. Пропозиції про укладання кредитного договору (оферти) (кредитної лінії) встановлено, що Кредит надається на придбання товарів (робіт, послуг) для задоволення потреб, не пов`язаних з підприємницькою, незалежною професійною діяльністю або виконанням обов`язків найманого працівника. Позичальник зобов`язується не використовувати Кредит для участі в азартних іграх та не перераховувати Кредит на рахунки організаторів азартних ігор. Згідно п. 4.1. Пропозиції про укладання кредитного договору (оферти) (кредитної лінії) Кредитодавець надає Позичальнику Кредит на умовах його строковості, платності і поворотності. Спосіб надання Позичальнику коштів у рахунок кредиту: перерахування на рахунок споживача, уключаючи використання реквізитів електронного платіжного засобу споживача 5168-74ХХ-ХХХХ-1456. Згідно п. 4.3. Пропозиції про укладання кредитного договору (оферти) (кредитної лінії) Днем надання Кредиту вважається: списання відповідної суми коштів з рахунку Кредитодавця, а днем погашення Кредиту/сплати платежу - день надходження коштів у касу Кредитодавця готівкою а б о зарахування на поточний рахунок Кредитодавця, що підтверджується випискою з поточного рахунку Кредитодавця. У випадку, якщо дата ініціювання платіжної операції з надання Кредиту не співпадає з датою завершення цієї платіжної операції з надання Кредиту, днем/датою надання Кредиту є дата ініціювання цієї платіжної операції, якщо платіжна операція була завершена (навіть у випадку її завершення в пізнішу дату). Неможливість завершення ініційованої Кредитодавцем платіжної операції з надання Кредиту не з вини Кредитодавця є скасувальною обставиною та призводить до припинення прав і обов`язків сторін за даним Договором, включаючи обов`язок Кредитодавця з надання Кредиту. Неможливість видачі Кредиту готівкою у зв`язку з нез`явленням Позичальника для її отримання у Дату надання/видачі кредиту, зазначену в Заявці, є скасувальною обставиною та призводить до припинення прав і обов`язків сторін за даним Договором, включаючи обов`язок Кредитодавця з надання Кредиту. У випадку настання вказаних скасувальних обставин даний Договір є розірваним та припиненим з Дати надання/видачі кредиту, зазначеної в Заявці У випадку перерахування коштів Позичальником на поточний рахунок Кредитодавця, Позичальник зобов`язаний забезпечити надходження коштів на останній день строку сплати платежу. Згідно п. 6.1. Пропозиції про укладання кредитного договору (оферти) (кредитної лінії) Позичальник зобов`язався використати використати Кредит на зазначені в Договорі цілі, що не суперечать чинному законодавству України і забезпечити своєчасне повернення Кредиту та Процентів шляхом внесення в касу Кредитодавця готівкою або перерахування на рахунок Кредитодавця в такі терміни: а) повернення кредиту, сплата Процентів - у терміни та строки, вказані у Заявці, яка є невід`ємною частиною даної оферти; б) неустойка, яка може бути нарахована Кредитодавцем за несвоєчасне виконання зобов`язань за цим Договором, - негайно, з моменту пред`явлення Кредитодавцем вимоги (усної чи письмової) про нарахування таких санкцій. ТОВ «Споживчий центр» свої зобов`язання за кредитним договором виконало в повному обсязі, а саме здійснило переказ грошових коштів у розмірі 29000,00 грн. за реквізитами банківської картки відповідача [PERSON] , що підтверджується повідомленням ТОВ «УНІВЕРСАЛЬНІ ПЛАТІЖНІ РІШЕННЯ» вих. № 41-1605 від 16.05.2025, а також не заперечується стороною відповідача. Згідно з ч. 1 ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Відповідно до ч. 1 ст. 530 ЦК України, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Відповідно до ч. 1 ст. 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. Кредитний договір укладається у письмовій формі. Кредитний договір, укладений з недодержанням письмової форми, є нікчемним (ст. 1055 ЦК України). Відповідно до ч. 12 ст. 11 Закону України «Про електронну комерцію» електронний договір, укладений шляхом обміну електронними повідомленнями, підписаний у порядку, визначеному статтею 12 цього Закону, вважається таким, що за правовими наслідками прирівнюється до договору, укладеного у письмовій формі. Відповідно до ст. 12 Закону України «Про електронну комерцію», якщо відповідно до акта цивільного законодавства або за домовленістю сторін електронний правочин має бути підписаний сторонами, моментом його підписання є використання: електронного підпису або електронного цифрового підпису, за умови використання засобу електронного цифрового підпису усіма сторонами електронного правочину; електронного підпису одноразовим ідентифікатором, визначеним цим Законом; аналога власноручного підпису (факсимільного відтворення підпису за допомогою засобів механічного або іншого копіювання, іншого аналога власноручного підпису) за письмовою згодою сторін, у якій мають міститися зразки відповідних аналогів власноручних підписів. Ч. 5 ст. 11 Закону України «Про електронну комерцію» передбачає, що пропозиція укласти електронний договір (оферта) може включати умови, що містяться в іншому електронному документі, шляхом перенаправлення (відсилання) до нього. Особі, якій адресована пропозиція укласти електронний договір (оферта), має надаватися безперешкодний доступ до електронних документів, що включають умови договору, шляхом перенаправлення (відсилання) до них. Включення до електронного договору умов, що містяться в іншому електронному документі, шляхом перенаправлення (відсилання) до такого документа, якщо сторони електронного договору мали змогу ознайомитися з ним, не може бути підставою для визнання правочину нікчемним. Згідно з ч. 1 ст. 633 ЦК України публічним є договір, в якому одна сторона - підприємець взяла на себе обов`язок здійснювати продаж товарів, виконання робіт або надання послуг кожному, хто до неї звернеться (роздрібна торгівля, перевезення транспортом загального користування, послуги зв`язку, медичне, готельне, банківське обслуговування тощо).. За змістом ч. 1 ст. 634 ЦК України договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому, друга сторона не може запропонувати свої умови договору. Відповідно до ч. 1 ст. 1048 ЦК України позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України. Згідно ч. 1 ст. 1049 ЦК України позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Згідно з ч. 1 ст. 1050 ЦК України, якщо позичальник своєчасно не повернув суму позики, він зобов`язаний сплатити грошову суму відповідно до ст. 625 цього Кодексу. Ч. 2 ст. 625 ЦК України передбачено, що боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. Однак, з матеріалів справи вбачається, що в порушення вищевказаних вимог законодавства та умов договору, відповідач належним чином своїх зобов`язань не виконала. Позивач зазначає, що у зв`язку з порушеннями зобов`язань за договором станом на 26.11.2024 року розмір заборгованості відповідача становить 36376,07 грн., з яких: заборгованість по тілу кредиту - 14543,45 грн., заборгованість по процентам - 19319,40 грн., комісія - 5460,25 грн., неустойка за кожен день невиконання/неналежного виконання кожного окремого зобов`язання - 10572,37 грн., що підтверджується довідкою-розрахунком про стан заборгованості за кредитним договором № 14.08.2024-100000731 від 14.08.2024 року. Разом з тим, що стосується нарахованої позивачем неустойки за кожен день невиконання/неналежного виконання кожного окремого зобов`язання у розмірі 10572,37 грн., суд погоджується з доводами сторони відповідача щодо відсутності правових підстав для стягнення неустойки за кредитним договором. Відповідно до п. 18 Прикінцевих та перехідних положень Цивільного кодексу України у період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування у разі прострочення позичальником виконання грошового зобов`язання за договором, відповідно до якого позичальнику було надано кредит (позику) банком або іншим кредитодавцем (позикодавцем), позичальник звільняється від відповідальності, визначеної статтею 625 цього Кодексу, а також від обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за таке прострочення. Установити, що неустойка (штраф, пеня) та інші платежі, сплата яких передбачена відповідними договорами, нараховані включно з 24 лютого 2022 року за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) за такими договорами, підлягають списанню кредитодавцем (позикодавцем). У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 31.01.2024 по справі № 183/7850/22 наявна позиція Верховного Суду щодо застосування пункту 18 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України. Особа може бути звільнена від цивільного обов`язку або його виконання у випадках, встановлених договором або актами цивільного законодавства (частина перша статті 14 ЦК України). Критерії правомірності примусу суб`єкта цивільного права до певних дій (бездіяльності) пов`язуються з тим, що відповідні дії (бездіяльність) мають бути обов`язковими для такого суб`єкта (див. постанову Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 10 жовтня 2019 року у справі № 320/8618/15-ц (провадження № 61-4393сво18). У період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування у разі прострочення позичальником виконання грошового зобов`язання за договором, відповідно до якого позичальнику було надано кредит (позику) банком або іншим кредитодавцем (позикодавцем), позичальник звільняється від відповідальності, визначеної статтею 625 цього Кодексу, а також від обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за таке прострочення. Установити, що неустойка (штраф, пеня) та інші платежі, сплата яких передбачена відповідними договорами, нараховані включно з 24 лютого 2022 року за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) за такими договорами, підлягають списанню кредитодавцем (позикодавцем) (пункт 18 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України). Касаційний суд вже робив висновки щодо застосування пункт 18 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України до зобов`язань, які виникли на підставі окремих договорів. Зокрема, вказувалося, що: на договір про надання поворотної фінансової допомоги (позики) розповсюджується дія пункту 18 Прикінцеві та перехідні положення ЦК України (див. постанову Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 06 вересня 2023 року в справі № 910/8349/22); на кредитний договір розповсюджується дія пункту 18 Прикінцеві та перехідні положення ЦК України (див. постанову Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 18 жовтня 2023 року в справі № 706/68/23 (провадження № 61-8279св23). Тлумачення пункту 18 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України свідчить, що законодавець передбачив особливості у регулюванні наслідків прострочення виконання (невиконання, часткового виконання) певних грошових зобов`язань. Така особливість проявляється: в періоді існування особливих правових наслідків. Таким є період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування; в договорах на які поширюються специфічні правові наслідки. Такими є договір позики, кредитний договір, і в тому числі договір про споживчий кредит; у встановленні спеціальних правових наслідків прострочення виконання (невиконання, часткового виконання). Такі наслідки полягають в тому, що позичальник звільняється від відповідальності, визначеної частиною 2 статті 625 ЦК, а також від обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за таке прострочення. У разі якщо неустойка (штраф, пеня) та інші платежі, сплата яких передбачена відповідними договорами, нараховані включно з 24 лютого 2022 року за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) за такими договорами, підлягають списанню кредитодавцем (позикодавцем). Велика Палата Верховного Суду вказала, що приписи статті 625 ЦК України поширюються на всі види грошових зобов`язань, та погодилася з висновками Верховного Суду України, викладеними у постанові від 1 червня 2016 року у справі № 3-295гс16, за змістом яких грошове зобов`язання може виникати між сторонами не тільки з договірних відносин, але й з інших підстав, передбачених цивільним законодавством, зокрема, і з факту завдання шкоди особі. У зв`язку з наведеним, вимога про стягнення з відповідача неустойки за кожен день невиконання/неналежного виконання кожного окремого зобов`язання у розмірі 10572,37 грн. не підлягає задоволенню. За таких обставин, суд вважає, що позовні вимоги обґрунтовані та підлягають задоволенню виключно в частині стягнення з відповідача на користь позивача заборгованості по тілу кредиту у розмірі 14543,45 грн., заборгованості по процентам у розмірі 5460,25 грн., а також комісії у розмірі 5800,00 грн., що становить - 25803,70 грн., оскільки дані правовідносини, які склалися між сторонами витікають з договірних відносин, які є обов`язковими для виконання сторонами. Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог, а саме: відсоток задоволених вимог становить (25803,70грн. / 36376,07 грн.) х 100 = 70.93%. Таким чином судовий збір підлягає стягненню у розмірі (2422,40 грн. / 100 х 70.93) = 1718,21 грн. На підставі вищевикладеного,

Outcome: partial