Jurisdiction: civil
Date: 2025-07-15 00:00:00

\~ \~ \~ \~Позивач Акціонерне Товариство «АКЦЕПТ-БАНК» звернулося в суд із позовом до [PERSON] про стягнення заборгованості в розмірі 14593,27 грн., посилаючись на те, що між АТ «АКЦЕПТ-БАНК» та [PERSON] укладено кредитний договір №АВН0СТ155101723035235717 від 07.08.2024 року за яким відповідачу надано споживчий кредит на суму 10000 грн. строком на 36 місяців. Так як відповідач не виконує свої кредитні зобов`язання належним чином довготривалий строк, заборгованість відповідача перед позивачем станом складає 14593,27 грн., з яких: 10000 грн. заборгованість за наданим кредитом; 4528,45 грн. заборгованість за процентами. Просить суд стягнути із [PERSON] заборгованість за кредитним договором №АВН0СТ155101723035235717 від 07.08.2024 року в сумі 14593,27 грн.. \~ \~ \~ \~Представник позивача АТ «АКЦЕПТ-БАНК» в судове засідання не з`явився, однак надав суду заяву, в якій позовні вимоги підтримує повністю, просить суд позов задовольнити і справу розглянути у відсутності їх представника. Проти заочного розгляду справи не заперечує. \~ \~ \~ \~Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явилася, хоча належним чином повідомлялася про час і місце розгляду справи, причину неявки в судове засідання не повідомила і не просила суд відкласти розгляд справи. Зі згоди позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням\~ст. 280 ЦПК України. \~ \~ \~ \~Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню повністю. \~ \~ \~ \~Судом встановлено, що [PERSON] 22.05.2024 року підписано анкету-заяву про приєднання до Умов та правил надання банківських послуг в АТ «А-Банк» та заяву щодо встановлення кредитного ліміту за карткою/рахунком. Згідно з умовами анкети-заяви відповідачкою засвідчено генерацію ключової пари удосконаленого електронного підпису з особистим ключем і відповідним їй відкритим ключем, що буде використовуватися нею для вчинення правочинів та платіжних операцій, нею визнано, що УЕП є аналогом власноручного підпису. 07.08.2024 року [PERSON] підписано заяву про надання послуги «Швидка готівка» № АВН0СТ155101723035235717. Згідно з умовами заяви відповідачці надано кредит у розмірі 10000 грн., тип кредиту строковий, мета отримання кредиту придбання товару/здійснення платежу/оплата послуг. Строк кредиту - 36 місяців з 07.08.2024 року по 06.08.2027 року включно. Процентна ставка (фіксована) 75% на рік. Відповідно до рахунку заборгованості за договором № АВН0СТ155101723035235717 від 07.08.2024 року укладеного між АТ «Акцент-Банк» та [PERSON] сума заборгованості складає 14593,27 грн., з яких загальний залишок заборгованості за наданим кредитом (тіло кредиту) 9661,15 грн., залишок заборгованості за процентами на прострочені заборгованість 4124,74 грн., залишок за пенею 403,67 грн. Позивач свої зобов`язання за договором виконав у повному обсязі, а саме надав відповідачу кредитні кошти в обсязі, обумовленому договором. Отже, судом встановлено, що зміст спірних правовідносин, які виникли на даний час між позивачем АТ «АКЦЕПТ-БАНК» та відповідачем [PERSON] є відносини, які пов`язані із укладанням кредитних договорів, отриманням на їх виконання грошових коштів (кредиту) у розмірі та на умовах встановлених договорами, а також їх поверненням та сплатою процентів за користування ними (кредитні правовідносини). \~ \~ \~ \~Відповідно до ст.526 ЦК України, зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог ЦК, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Стаття 530 ЦК України передбачає, що якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Передбачено ст. 628 ЦК України, що зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Сторони мають право укласти договір, в якому містяться елементи різних договорів (змішаний договір). До відносин сторін у змішаному договорі застосовуються у відповідних частинах положення актів цивільного законодавства про договори, елементи яких містяться у змішаному договорі, якщо інше не встановлено договором або не випливає із суті змішаного договору. Згідно ст. 1048 ЦК України, позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлюється договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюється договором. Стаття 1049 ЦК України передбачає, що позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій же сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій же кількості, такого ж роду та такої ж якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, встановлені договором. Відповідно ст. 1050 ЦК України, якщо позичальник своєчасно не повернув суму позики, він зобов`язаний сплатити грошову суму або не повернув речі, визначені родовими ознаками, він зобов`язаний сплатити неустойку, яка нараховується від дня, коли речі мали бути повернуті, до дня їх фактичного повернення позикодавцеві, незалежно від сплати процентів. На підставі ст. 1054 ЦК України, за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. Статтею 638 ЦК України передбачено, що договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом, як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Відповідно до ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. При цьому, суд звертає увагу на те, що згідно з ч. 1 ст. 2 ЦК України загальними засадами цивільного законодавства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ. Згідно положень ст. 12, 13 ЦПК України учасники справи, мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом; суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. На основі всебічно з`ясованих обставин, на які посилається позивач, як учасник справи, як на підставу заявлених вимог підтверджених доказами, перевіреними в судовому засіданні, оцінивши їх належність, допустимість, а також достатність, взаємозв`язок у їх сукупності, встановивши правовідносини, які випливають із встановлених обставин та правові норми, які підлягають застосуванню до цих правовідносин, суд приходить до висновку, що позовні вимоги ґрунтуються на законі і підлягають до задоволення частково. Відповідно до рахунку заборгованості за договором № АВН0СТ155101723035235717 від 07.08.2024 року укладеного між АТ «Акцент-Банк» та [PERSON] сума заборгованості складає 14593,27 грн., з яких загальний залишок заборгованості за наданим кредитом (тіло кредиту) 9661,15 грн., залишок заборгованості за процентами на прострочені заборгованість 4124,74 грн., залишок за пенею 403,67 грн. Стосовно позовних вимог про стягнення заборгованості за пенею у розмірі 403,67 грн., суд зазначає наступне. Судом встановлено, що зобов`язання, яке виникло між сторонами, є грошовим. Однак, згідно п. 18 Прикінцевих та перехідних положень Цивільного кодексу України у період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцяти денний строк після його припинення або скасування у разі прострочення позичальником виконання грошового зобов`язання за договором, відповідно до якого позичальнику було надано кредит (позику) банком або іншим кредитодавцем (позикодавцем), позичальник звільняється від відповідальності, визначеної статтею 625 цього Кодексу, а також від обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за таке прострочення. Установити, що неустойка (штраф, пеня) та інші платежі, сплата яких передбачена відповідними договорами, нараховані включно з 24 лютого 2022 року за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) за такими договорами, підлягають списанню кредитодавцем (позикодавцем). Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України від 24 лютого 2022 року № 2102-ІХ в Україні з 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб в Україні введено воєнний стан. Даний стан неодноразово продовжено Указами Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні». Враховуючи вище викладене, дані позовні вимоги задоволенню не підлягають. Крім того, позивач ставить питання про стягнення з відповідача понесених судових витрат по сплаті судового збору в сумі 2422 (дві тисячі чотириста двадцять дві) гривні 40 копійок судового збору. У відповідності до ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: 1) у разі задоволення позову - на відповідача; 2) у разі відмови в позові на позивача; 3) у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. З огляду на те, що позов задоволено частково, з відповідача [PERSON] на користь позивача слід стягнути судові витрати по сплаті судового збору в розмірі 2354,57 грн. (з розрахунку 2422,40*97,2%=2354,57). На підставі викладеного та

Outcome: partial