Jurisdiction: civil
Date: 2025-07-07 00:00:00

Короткий зміст та обґрунтування позовних вимог, позиція позивача 29.05.2025 ТОВ «Фінансова компанія «Європейська агенція з повернення боргів» (далі ТОВ «ФК «ЄАПБ») звернулось до суду з позовом до [PERSON] про стягнення заборгованості за договорами позики. В обґрунтування позову посилається на те, що 31.05.2024 та 15.06.2024 [PERSON] \~уклав з\~ТОВ «1\~Безпечне Агенство\~Необхідних Кредитів»\~договір позики\~(на\~умовах повернення\~позики в\~кінці строку\~позики)\~№79924356\~та договір\~позики (з\~фіксованою диференційованою\~процентною ставкою)\~№2612561,\~які підписав\~електронним підписом,\~відтвореним шляхом\~використання позичальником\~одноразового ідентифікатора,\~що був\~надісланий на\~його номер\~мобільного телефону,\~відповідно до\~умов яких\~отримав грошові\~кошти в\~розмірі 2000\~грн та\~1000\~грн на\~погоджений умовами\~договору строк\~ 30\~днів та\~15\~днів відповідно,\~шляхом їх\~перерахування на\~його банківський\~картковий рахунок\~та зобов`язався\~повернути таку\~ж суму\~грошових коштів\~у день\~закінчення строку\~позики,\~або достроково,\~та сплатити\~позикодавцю плату\~(проценти)\~від суми\~позики. Свої зобов`язання ТОВ «1 Безпечне Агенство Необхідних Кредитів» виконало у повному обсязі, перерахувавши грошові кошти на картковий рахунок [PERSON] , а відповідач вчасно їх не повернув внаслідок чого утворилась заборгованість за договором позики №79924356 від 31.05.2024 в розмірі 13792 грн та за договором позики №2612561 від 15.06.2024 в розмірі 16125 грн. На підставі\~договору факторингу\~№14/06/21\~від 14.06.2021\~ТОВ «1\~Безпечне Агенство\~Необхідних Кредитів»\~передало для\~ТОВ «ФК\~«ЄАПБ» свої\~права грошової\~вимоги до\~боржників вказаних\~у Реєстрі\~Боржників.\~Відповідно до\~Реєстру боржників\~№36\~від 28.10.2024\~до договору\~факторингу №14/06/21\~від 14.06.2021\~ТОВ «ФК\~«ЄАПБ» набуло\~право грошової\~вимоги до\~відповідача за договором позики №79924356 від 31.05.2024 в сумі\~13792\~грн,\~з яких\~4000\~грн -\~сума заборгованості\~за тілом\~кредиту,\~1800\~грн -\~сума заборгованості\~за процентами,\~7992\~грн -\~сума заборгованості\~за пенею.\~Відповідно до\~Реєстру боржників\~№35\~від 28.10.2024\~до договору\~факторингу №14/06/21\~від 14.06.2021\~ТОВ «ФК\~«ЄАПБ» набуло\~право грошової\~вимоги до\~відповідача за договором позики №2612561 від 15.06.2024 в сумі 16125 грн, з яких 5000 грн - сума заборгованості за тілом кредиту, 1125 грн - сума заборгованості за процентами, 10000 грн - сума заборгованості за пенею. Всупереч умовам договорів, незважаючи на повідомлення, відповідач [PERSON] не виконав свого зобов`язання, після відступлення права вимоги не здійснив жодного платежу для погашення заборгованості ні на рахунок ТОВ «ФК «ЄАПБ», ні на рахунки попереднього кредитора. Представник позивача Дараган Ю.О. у судове засідання не з`явилась, в поданій позовній заяві просила розгляд справи провести у її відсутності, позов підтримала в повному обсязі. У разі неявки в судове засідання відповідача, не заперечувала проти заочного розгляду справи та ухвалення заочного рішення. Позиція відповідача Відповідач [PERSON] у судове засідання не з`явився, причини неявки суду не повідомив, відзив не подав, хоча про час, день та місце розгляду справи був повідомлений у встановленому законом порядку. Заяви, клопотання та інші процесуальні дії у справі Ухвалою Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області від 11.06.2025 відкрито провадження в справі та призначено її розгляд за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін на 10 год 00 хв 08.07.2025. 08.07.2025 постановлено ухвалу про заочний розгляд справи із ухваленням заочного рішення. Відповідач у встановлений судом строк відзив на позов не надав, тому суд вирішив справу за наявними матеріалами у відповідності до ч. 8\~ст. 178 ЦПК України. В зв`язку з неявкою всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального засобу не здійснюється у відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України. Виклад встановлених судом обставин, зміст спірних правовідносин та докази на їх підтвердження Між сторонами виникли правовідносини щодо стягнення заборгованості за договором позики, які регулюються нормами Цивільного кодексу України (далі ЦК України). Судом встановлено, що 31.05.2024 [PERSON] уклав з ТОВ «1 Безпечне Агенство Необхідних Кредитів» договір позики №79924356\~(на\~умовах повернення\~позики в\~кінці строку\~позики), за умовами\~якого Позикодавець зобов`язується передати позичальнику у власність грошові кошти в сумі 2000 грн на строк 30 днів шляхом їх перерахування на банківський картковий рахунок Позичальника, а Позичальник зобов`язується повернути позикодавцеві таку ж суму грошових коштів у день закінчення строку позики 29.06.2024, або достроково та сплатити Позикодавцю плату (проценти) від суми позики. Умовами договору позики передбачено, що проценти за цим договором нараховуються щоденно, включаючи дати отримання та повернення коштів, процентна (базова) ставка за день 1,50%, а процентна ставка за понадстрокове користування позикою (її частинами) за день 2,7 %, пеня 2,70% в день, орієнтовна річна процентна ставка 10640,17%, на залишок позики, орієнтовна загальна вартість позики 2900 грн. 31.05.2024 [PERSON] уклав з ТОВ «1 Безпечне Агенство Необхідних Кредитів» додаткову угоду №79924356 до договору позики (на умовах повернення позики в кінці строку позики) №79924356 від 31.05.2024, згідно якої, на підставі звернення позичальника, позикодавець збільшує суму наданої позичальнику позики 2000 грн на 2000 грн, загальний розмір наданої позики становить 4000 грн. Позичальник розуміє та підтверджує те, що у зв`язку зі збільшенням загального розміру позики, зміниться орієнтовна реальна річна процентна ставка та орієнтовна загальна вартість позики. Орієнтовна реальна річна процентна ставка становить 10640,17%, орієнтовна загальна вартість позики 5800 грн. Окрім цього, 15.06.2024 [PERSON] \~уклав з\~ТОВ «1\~Безпечне Агенство\~Необхідних Кредитів»\~договір позики\~(з\~фіксованою диференційованою\~процентною ставкою)\~№2612561, за умовами\~якого Позикодавець зобов`язується передати Позичальнику у власність грошові кошти в сумі 1000 грн на строк 15 днів шляхом їх перерахування на банківський картковий рахунок Позичальника, а Позичальник зобов`язується повернути Позикодавцеві таку ж суму грошових коштів у день закінчення строку позики 30.06.2024, або достроково та сплатити Позикодавцю плату (проценти) від суми позики. Умовами договору позики передбачено, що проценти за цим договором нараховуються щоденно, включаючи дати отримання та повернення коштів, процентна (базова)\~ставка за\~перший день\~ 1,50%,процентна ставка за понадстрокове користування позикою (її частинами) за день 2,70 %, пеня 2,70% в день, орієнтовна річна процентна ставка 13852,27%, орієнтовна загальна вартість позики 1225 грн. Договори позики підписано електронним підписом Позичальника, відтвореним шляхом використання Позичальником одноразового ідентифікатора (електронного підпису), який був надісланий на номер мобільного телефону Відповідача, про що свідчить п. 29 Договору позики, юридичні адреси та реквізити сторін. Відповідно до п. 3 Договору, позикодавець надає позичальнику детальний перелік складових загальної вартості кредиту у розрізі сум погашення основного боргу, сплати процентів за користування кредитом, вартості всіх додаткових та супутніх послуг кредитодавця, кредитного посередника (за наявності) та третіх осіб за формою, наведеною в таблиці обчислення загальної вартості кредиту для споживача та реальної річної процентної ставки за договором про споживчий кредит, що зазначена у додатку №1 до Договору, який є його невід`ємною частиною. Згідно п. 4 Договору, проценти за цим договором нараховуються щоденно, включаючи дати отримання та повернення, на залишок позики, виходячи із строку фактичного користування позикою та до повного погашення заборгованості за договором. Підписанням цього Договору позики Відповідач підтверджує, що він ознайомився на сайті https://mycredit.ua/uа/documents-icense/ з повною інформацією щодо Позикодавця та його послугами, що передбачена ст. 12 ЗУ «Про фінансові послуги та державне регулювання ринків фінансових послуг» (п.п. 5.1. п. 5 Договору позики). А також погодився, що до моменту підписання договору позики вивчив цей договір та Правила надання грошових коштів у позику, у тому числі і на умовах фінансового кредиту, розміщені на сайті https://mycredit.ua/uа/documents-license/ (надалі «Правила»), їх зміст, суть, об`єм зобов`язань сторін та наслідки укладення цього договору йому зрозумілі, (п.п. 5. п. 5 Договору позики). Правила надання грошових коштів у позику ТОВ «1 Безпечне Агенство Необхідних Кредитів» перебувають в загальному доступі, будучи опублікованими на сайті www.mycredit.ua. Ці правила є публічною пропозицією (офертою) у розумінні ст. ст. 641, 644 ЦК України на укладення договору позики та визначають порядок і умови кредитування, права і обов`язки сторін, іншу інформацію, необхідну для укладення договору. 14.06.2021 між ТОВ «1 Безпечне Агенство Необхідних Кредитів» та ТОВ «ФК «ЄАПБ» укладено договір факторингу №14/06/21, 28.07.2021 - додаткову угоду №2 до договору факторингу №14/06/21 від 14.06.2021, 13.06.2022 додаткову угоду №7 від 13.06.2022, 28.10.2024 додаткову угоду №42 до договору факторингу №14/06/21 від 14.06.2021, відповідно до яких до ТОВ «ФК «ЄАПБ» перейшло право вимоги до відповідача за договором позики №79924356 від 31.05.2024 та за договором позики №2612561 від 15.06.2024. Пунктом 1.1 Договору факторингу передбачено, що згідно умов цього довору Фактор зобов`язується передати грошові кошти в розпорядження клієнта (ціна продажу) за плату, а Клієнт відступити Факторові право грошової вимоги, строк виконання зобов`язань за якою настав до третіх осіб-боржників, включаючи суму основного зобов`язання (Позики), плату за Позикою (плату з процентною ставкою), процент за порушення грошових зобов`язань, право на одержання яких належить клієнту. Перелік боржників, підстави виникнення права грошової вимоги до боржників, суми грошових вимог та інші дані зазначені у відповідних Реєстрах боржників, які формуються згідно додатку №1 є невід`ємною частиною договору. Згідно п. 1.2 Договору факторингу, сторони погодили, що перехід від Клієнта до Фактора прав вимоги заборгованості до боржників відбувається в момент підписання сторонами акту прийому-передачі Реєстру боржників згідно Додатку №2, після чого Фактор стає кредитором по відношенню до боржників стосовно їх заборгованості та набуває відповідні права вимоги. Підписаний сторонами та скріплений печатками Акт прийому-передачі Реєстру боржників - підтверджує факт переходу від Клієнта до Фактора права вимоги заборгованості та є невід`ємною частиною цього договору. Згідно акту прийому-передачі Реєстру Боржників №35 від 28.10.2024 та №36 від 28.10.2024 за договором факторингу №14/06/21 від 14.06.2021 ТОВ «1 Безпечне Агенство Необхідних Кредитів» передало, а фактор ТОВ «ФК «ЄАПБ» прийняло реєстр Боржників №35, №36, після чого отримало право вимоги заборгованості до боржників, в тому числі до [PERSON] . Відповідно до витягу з Реєстру боржників №35 від 28.10.2024 до договору факторингу №14/06/21 від 14.06.2021, ТОВ «ФК «ЄАПБ» набуло права грошової вимоги до відповідача в сумі 16125 грн, з яких 5000 грн - сума заборгованості за тілом кредиту, 1125 грн - сума заборгованості за процентами, 10000 грн сума заборгованості за пенею. Відповідно до витягу з Реєстру боржників №36 від 28.10.2024 до договору факторингу №14/06/21 від 14.06.2021, ТОВ «ФК «ЄАПБ» набуло права грошової вимоги до відповідача в сумі 13792 грн, з яких 4000 грн - сума заборгованості за тілом кредиту, 1800 грн - сума заборгованості за процентами, 7992 грн сума заборгованості за пенею. Станом на 31.03.2025 відповідач свої зобов`язання за договорами позики №79924356 від 31.05.2024 та №2612561 від 15.06.2024 належним чином не виконав, внаслідок цього утворилась заборгованість в розмірі 13792 грн та 16125 грн відповідно, що підтверджується розрахунками заборгованості за період з 28.10.2024 по 31.03.2025. Застосовані норми права Відповідно до ч.ч. 1, 2\~ст. 202 ЦК України\~правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Правочини можуть бути односторонніми та дво - чи багатосторонніми (договори). Правочин може вчинятися усно або в письмовій (електронній) формі. Сторони мають право обирати форму правочину, якщо інше не встановлено законом (частина 1\~статті 205 ЦК України). Стаття 207 ЦК України встановлює загальні вимоги до письмової форми правочину. Так, на підставі частини першої цієї статті правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах (у тому числі електронних), у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Частиною ж другою цієї статті визначено, що правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). Отже, підпис є невід`ємним елементом, реквізитом письмової форми договору, а наявність підписів має підтверджувати наміри та волевиявлення учасників правочину, а також забезпечувати їх ідентифікацію. Договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків (ч. 1 ст. 626 ЦК України). В силу ч. 1 ст. 628 ЦК України зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Згідно з ч. 1 ст. 638 ЦК України договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Із положень ч. 1 ст. 634 ЦК України слідує, що договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору. Загальні правила щодо форми договору визначено ст. 639 ЦК України, згідно з якого договір може бути укладений у будь-якій формі, якщо вимоги щодо форми договору не встановлено законом; якщо сторони домовилися укласти договір у певній формі, він вважається укладеним з моменту надання йому цієї форми, навіть якщо законом ця форма для такого виду договорів не вимагалася; якщо сторони домовилися укласти договір за допомогою інформаційно телекомунікаційних систем, він вважається укладеним у письмовій формі; якщо сторони домовились укласти у письмовій формі договір, щодо якого законом не встановлено письмової форми, такий договір є укладеним з моменту його підписання сторонами; якщо сторони домовилися про нотаріальне посвідчення договору, щодо якого законом не вимагається нотаріального посвідчення, такий договір є укладеним з моменту його нотаріального посвідчення. Отже, будь-який вид договору, який укладається на підставі Цивільного або Господарського кодексів України, може мати електронну форму. Договір, укладений електронній формі, є таким, що укладений у письмовому вигляді (статті 205,207 ЦК України). \~ \~ \~ \~В статті 3 Закону України «Про електрону комерцію» зазначено, що електронний договір - це домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав і обов`язків та оформлена в електронній формі. \~ \~ \~ \~Електронний договір укладається і виконується в порядку, передбаченому Цивільним та Господарським кодексами України, а також іншими актами законодавства. Електронний договір, укладений шляхом обміну електронними повідомленнями, підписаний у порядку, визначеному статтею 12 цього Закону, вважається таким, що за правовими наслідками прирівнюється до договору, укладеного у письмовій формі. Кожний примірник електронного документа з накладеним на нього підписом, визначеним статтею 12 цього Закону, є оригіналом такого документа. Електронний договір вважається укладеним з моменту одержання особою, яка направила пропозицію укласти такий договір, відповіді про прийняття цієї пропозиції в порядку, визначеному частиною шостою цієї статті. Відповідь особи, якій адресована пропозиція укласти електронний договір, про її прийняття (акцепт) може бути надана шляхом: надсилання електронного повідомлення особі, яка зробила пропозицію укласти електронний договір, підписаного в порядку, передбаченому статтею 12 цього Закону; заповнення формуляра заяви (форми) про прийняття такої пропозиції в електронній формі, що підписується в порядку, передбаченому статтею 12 цього Закону; вчинення дій, що вважаються прийняттям пропозиції укласти електронний договір, якщо зміст таких дій чітко роз`яснено в інформаційній системі, в якій розміщено таку пропозицію, і ці роз`яснення логічно пов`язані з нею. (стаття 11 Закону України «Про електронну комерцію»). \~ \~ \~ \~Частина 5 статті 11 Закону України «Про електронну комерцію» передбачає, що пропозиція укласти електронний договір (оферта) може включати умови, що містяться в іншому електронному документі, шляхом перенаправлення (відсилання) до нього. Особі, якій адресована пропозиція укласти електронний договір (оферта), має надаватися безперешкодний доступ до електронних документів, що включають умови договору, шляхом перенаправлення (відсилання) до них. Включення до електронного договору умов, що містяться в іншому електронному документі, шляхом перенаправлення (відсилання) до такого документа, якщо сторони електронного договору мали змогу ознайомитися з ним, не може бути підставою для визнання правочину нікчемним. Стаття 12 Закону України «Про електронну комерцію» визначає, що якщо відповідно до акта цивільного законодавства або за домовленістю сторін електронний правочин має бути підписаний сторонами, моментом його підписання є використання: - електронного підпису або електронного цифрового підпису відповідно до Закону України «Про електронний цифровий підпис», за умови використання засобу електронного цифрового підпису усіма сторонами електронного правочину; - електронного підпису одноразовим ідентифікатором, визначеним цим Законом; - аналога власноручного підпису (факсимільного відтворення підпису за допомогою засобів механічного або іншого копіювання, іншого аналога власноручного підпису) за письмовою згодою сторін, у якій мають міститися зразки відповідних аналогів власноручних підписів. Абзац другий частини 2\~статті 639 ЦК України\~передбачає, що договір, укладений за допомогою інформаційно-телекомунікаційних систем за згодою обох сторін вважається укладеним в письмовій формі. Метою підписання договору є необхідність ідентифікації підписанта, підтвердження згоди підписанта з умовами договору, а також підтвердження цілісності даних в електронній формі. Статтею 12 Закону України «Про електронну комерцію», зокрема, передбачено, що електронним підписом одноразовим ідентифікатором є дані в електронній формі у вигляді алфавітно-цифрової послідовності, що додаються до інших електронних даних особою, яка прийняла пропозицію (оферту) укласти електронний договір, і надсилаються іншій стороні цього договору. Це комбінація цифр і букв, або тільки цифр, або тільки літер, яку отримує заявник за допомогою електронної пошти у вигляді пароля, іноді в парі «логін-пароль», або смс-коду, надісланого на телефон, або іншим способом. При оформленні замовлення, зробленого під логіном і паролем, формується електронний документ, в якому за допомогою інформаційної системи (веб-сайту інтернет-магазину) вказується особа, яка створила замовлення. Відповідно до частини першої\~статті 1054 ЦК України\~за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. У силу\~статті 1054 ЦК України\~до відносин за кредитним договором застосовуються положення параграфа 1 цієї глави, якщо інше не встановлено цим параграфом і не випливає із суті кредитного договору. Кредитний договір укладається у письмовій формі. Кредитний договір, укладений з недодержанням письмової форми, є нікчемним (стаття 1055 ЦК України). Відповідно до\~статті 1046 ЦК України\~за договором позики одна сторона (позикодавець) передає у власність другій стороні (позичальникові) грошові кошти або інші речі, визначені родовими ознаками, а позичальник зобов`язується повернути позикодавцеві таку ж суму грошових коштів (суму позики) або таку ж кількість речей того ж роду та такої ж якості. Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками. Згідно з частиною другою статті 1047\~ЦК України на підтвердження укладення договору позики та його умов може бути представлена розписка позичальника або інший документ, який посвідчує передання йому позикодавцем визначеної грошової суми або визначеної кількості речей. Частиною першою статті 1049\~ЦК України встановлено, що за договором позики позичальник зобов`язаний повернути суму позики у строк та в порядку, що передбачені договором. Свобода договору є однією із загальних засад цивільного законодавства, що передбачено у пункті 3 частини першої\~статті 3 ЦК України. Тобто дії учасників цивільних правовідносин мають відповідати певному стандарту поведінки, характеризуватися чесністю, відкритістю та повагою до інтересів іншої сторони чи сторін договору. У частинах першій, третій статті 509 ЦК України вказано, що зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання має ґрунтуватися на засадах добросовісності, розумності та справедливості. У\~статті 526 ЦК України\~передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього\~Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Статтею 629\~ЦК\~України визначено, що договір є обов`язковим для виконання сторонами. Відповідно до\~ст. 610 ЦК України\~порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання), тобто ухиляючись від сплати заборгованості за кредитом, відповідач порушує зобов`язання за даним Договором. Статтею 611\~ЦК\~України передбачено, що у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом. \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~Відповідно до положень ст.ст. 1077,\~1078 ЦК України\~за договором факторингу (фінансування під відступлення права грошової вимоги) одна сторона (фактор) передає або зобов`язується передати грошові кошти в розпорядження другої сторони (клієнта) за плату (у будь-який передбачений договором спосіб), а клієнт відступає або зобов`язується відступити факторові своє право грошової вимоги до третьої особи (боржника). \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~Предметом договору факторингу може бути право грошової вимоги, строк платежу за якою настав (наявна вимога), а також право вимоги, яке виникне в майбутньому (майбутня вимога). \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~ \~ \~ \~ \~Згідно зі\~ст. 1081 ЦК України\~клієнт відповідає перед фактором за дійсність грошової вимоги, право якої відступається, якщо інше не встановлено договором факторингу. \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~ \~ \~ \~ \~Відповідно до\~ст. 1082 ЦК України\~боржник зобов`язаний здійснити платіж факторові за умови, що він одержав від клієнта або фактора письмове повідомлення про відступлення права грошової вимоги факторові і в цьому повідомленні визначена грошова вимога, яка підлягає виконанню, а також названий фактор, якому має бути здійснений платіж. Боржник має право вимагати від фактора надання йому в розумний строк доказів того, що відступлення права грошової вимоги факторові справді мало місце. \~ \~ \~ \~Відповідно до ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях. Мотиви та висновки суду Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку позов задовольнити частково з огляду на таке. З наданих та досліджених судом доказів вбачається, що відповідач [PERSON] 31.05.2024 уклав з ТОВ «1 Безпечне Агенство Необхідних Кредитів» договір позики №79924356 (на умовах повернення позики в кінці строку позики), а 15.06.2024 договір позики №2612561 (з фіксованою диференційованою процентною ставкою), за якими отримав грошові кошти в позику на умовах строковості, зворотності, платності, користувався ними, однак у строки встановлені договорами їх не повернув, у зв`язку з чим утворилась заборгованість за вищевказаними договорами. Вищевказані договори укладалися дистанційно, в електронній формі, з використанням інформаційно-телекомунікаційних систем, внаслідок чого відповідно до положень\~Закону України «Про електронну комерцію»\~у сторін такого договору виникли цивільні права та обов`язки майнового характеру. Договори укладено згідно з ч. 2.\~ст. 6 Закону України «Про фінансові послуги та державне регулювання ринків фінансових послуг»\~в порядку, передбаченому Законом України «По електронну комерцію». Договори підписувалися з використанням електронного підпису одноразовим ідентифікатором відповідно до\~ст. 12 Закону України «Про електронну комерцію». Згідно п. 6 ч. 1\~ст. 3 зазначеного Закону, електронний підпис з одноразовим ідентифікатором - це дані в електронній формі у вигляді алфавітно-цифрової послідовності, що додаються до інших електронних даних особою, яка прийняла пропозицію (оферту) укласти електронний договір, та надсилаються іншій стороні цього договору. Одноразовий ідентифікатор для укладення договору надсилається засобами зв`язку, зазначеними заявником в інформаційно-телекомунікаційній системі. Відтак, укладення договору у запропонованій формі із запропонованими умовами, відповідало внутрішній волі відповідача, оскільки саме він реєструвався в інформаційно-телекомунікаційній системі товариства. Окрім цього, відповідач був вільний у виборі фінансової установи для отримання позики, а факт отримання коштів, підтверджує вільне волевиявлення на вчинення правочинів. З наявних в матеріалах справи доказів вбачається, що право вимоги за вказаними договорами відступлено ТОВ «ФК «ЄАПБ» на законних підставах. Відповідно до статті 6\~ЦК України сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості (ч. 1\~ст. 627 ЦК України). Згідно\~ст. 204 ЦК України\~правочин є правомірним, якщо його недійсність прямо не встановлена законом, або якщо він не визнаний судом недійсним. Відповідно до правового висновку, що викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 14.11.2018 по справі № 2-383/2010\~стаття 204 ЦК України\~закріплює презумпцію правомірності правочину. Ця презумпція означає, що вчинений правочин вважається правомірним, тобто таким, що породжує, змінює або припиняє цивільні права й обов`язки, доки ця презумпція не буде спростована, зокрема на підставі рішення суду, яке набрало законної сили. У разі не спростування презумпції правомірності договору всі права, набуті сторонами правочину за ним, повинні безперешкодно здійснюватися, а обов`язки, що виникли внаслідок укладення договору, підлягають виконанню. Відповідно до ч.ч. 1, 6 ст.\~81\~ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Після підписання договорів у сторін виникли взаємні права та обов`язки, зокрема у відповідача виникло зобов`язання по поверненню сум отриманого кредиту, позики та сплати відповідної плати за користування ними. Сторони, відповідно до умов договору позики\~№79924356\~(на\~умовах повернення\~позики в\~кінці строку\~позики)\~від 31.05.2024,\~договору позики\~№2612561\~(з\~фіксованою диференційованою\~процентною ставкою)\~від 15.06.2024 обумовили всі істотні умови, в тому числі щодо суми позики, строку та процентів за користування коштами. Вматеріалах справи відсутні докази оспорення [PERSON] вищевказаних договорів, відповідач отримував та користувався кредитними коштами, що відображено в розрахунках заборгованості. \~ \~ \~ \~А тому вимога ТОВ «ФК\~«ЄАПБ» про стягнення з відповідача [PERSON] заборгованості за договором за договором позики №79924356 (на умовах повернення позики в кінці строку позики) від 31.05.2024 за тілом кредиту в розмірі 4000 грн, за процентами в розмірі 1800 грн ґрунтується на вимогах закону, підтверджується належними доказами, наданими позивачем та дослідженими судом. Щодо вимог позивача про стягнення заборгованості за договором позики №2612561 (з фіксованою диференційованою процентною ставкою) від 15.06.2024 суд зазначає наступне. Відповідно до розрахунку заборгованості за договором позики №2612561 (з фіксованою диференційованою процентною ставкою) від 15.06.2024 за період з 28.10.2024 по 31.03.2025 розмір заборгованості відповідача [PERSON] за вищевказаним договором становить 16125 грн, з яких 5000 грн - сума заборгованості за тілом кредиту, 1125 грн - сума заборгованості за процентами, 10000 грн сума заборгованості за пенею. В той же час, з умов договору позики №2612561 (з фіксованою диференційованою процентною ставкою) від 15.06.2024 вбачається, що сума позики 1000 грн, строк, на який надається позика 15 днів, процентна ставка за день 1,50% (фіксована), яка діє протягом строку договору, процентна ставка за понадстрокове користування позикою за день 2,70%. Договором позики не передбачено нараховування процентів після закінчення строку кредитування. Окрім цього, доказів, що відбулася пролонгація такого строку суду не надано. Враховуючи вищевикладене, суд ввжає за необхідне стягнути з відповідача [PERSON] на користь позивача ТОВ «ФК «ЄАПБ» заборгованість за договором позики №2612561 (з фіксованою диференційованою процентною ставкою) від 15.06.2024 за тілом кредиту в розмірі 1000 грн та за процентами, з врахуванням ставки за понадстрокове користування позикою, яку вчасно не повернуто відповідачем, в розмірі 405 грн (1000 х 2,70% х 15). Щодо вимог позивача про стягнення заборгованості за пенею за договором позики №79924356 (на умовах повернення позики в кінці строку позики) від 31.05.2024 в розмірі 7992 грн, за пенею за договором позики №2612561 (з фіксованою диференційованою процентною ставкою) від 15.06.2025 в розмірі 10000 грн, суд зазначає наступне. З 24.02.2022 відповідно до Закону України «Про правовий режим воєнного стану», в Україні введено режим воєнного стану. 15.03.2020 Верховна Рада України прийняла Закон України № 2120-IX «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо дії норм на період дії воєнного стану», яким розділ «Прикінцеві та перехідні положення» Цивільного кодексу України доповнено новими пунктом 18 відповідно до якого у період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування у разі прострочення позичальником виконання грошового зобов`язання за договором, відповідно до якого позичальнику було надано кредит (позику) банком або іншим кредитодавцем (позикодавцем), позичальник звільняється від відповідальності, визначеної ст. 625 ЦК України, а також від обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за таке прострочення. Установити, що неустойка (штраф, пеня) та інші платежі, сплата яких передбачена відповідними договорами, нараховані включно з 24.02.2022 за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) за такими договорами, підлягають списанню кредитодавцем (позикодавцем). Також розділ IV «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про споживче кредитування» доповнено пунктом 6-1, відповідно до якого у період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після дня його припинення або скасування у разі прострочення споживачем виконання зобов`язань за договором про споживчий кредит споживач звільняється від відповідальності перед кредитодавцем за таке прострочення. У разі допущення такого прострочення споживач звільняється, зокрема, від обов`язку сплати кредитодавцю неустойки (штрафу, пені) та інших платежів, сплата яких передбачена договором про споживчий кредит за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) споживачем зобов`язань за таким договором. Забороняється збільшення процентної ставки за користування кредитом з причин інших, ніж передбачені ч. 4 ст. 1056-1 ЦК України, у разі невиконання зобов`язань за договором про споживчий кредит у період, зазначений у цьому пункті. Норми цього пункту поширюються, у тому числі, на кредити, визначені ч. 2 ст. 3 Закону. Неустойка (штраф, пеня) та інші платежі, сплата яких передбачена договором про споживчий кредит, нараховані включно з 24.02.2022 за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) за таким договором, підлягають списанню кредитодавцем". Із зазначеного слідує, що законодавцем звільнено позичальників від відповідальності визначеної статтею 625 ЦПК України, а також неустойки (штрафу, пені) та від інших платежів за прострочення виконання зобов`язань за договором, які були нараховані у період дії в Україні воєнного стану, тобто з 24.02.2022 та такі нарахування підлягають списанню. Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що позовні вимоги в частині стягнення заборгованості за пенею за договором позики №79924356 (на умовах повернення позики в кінці строку позики) від 31.05.2024 в розмірі 7992 грн, за пенею за договором позики №2612561 (з фіксованою диференційованою процентною ставкою) від 15.06.2025 в розмірі 10000 грн є необгрунтованими і до задоволення не підлягають. За наведених обставин позов підлягає до часткового задоволення та з відповідача [PERSON] на користь позивача ТОВ «ФК\~«ЄАПБ» слід стягнути\~заборгованість за договором позики №79924356 (на умовах повернення позики в кінці строку позики) від 31.05.2024 в розмірі 5800 грн та за договором позики №2612561 (з фіксованою диференційованою процентною ставкою) від 15.06.2025 в розмірі 1405 грн, а всього 7205 грн. Розподіл судових витрат \~ \~ \~ \~Позивачем при зверненні до суду з даним позовом було сплачено судовий збір в розмірі 3028 грн згідно платіжної інструкції кредитового переказу коштів №110772 від 18.04.2025. Згідно із ч. 1 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. \~ \~ \~ \~А тому, судовий збір, що підлягає стягненню з відповідача на користь позивача становить 729,14 грн (7205 грн становить 24,08% від 29917 грн; 24,08% від 3028 грн становить 729,14 грн). На підставі ст.ст. 205, 207, 512, 514, 516, 526, 1048, 1049, 1050, 1054, 1081, 1082 ЦК України,

Outcome: partial