Jurisdiction: civil
Date: 2025-07-07 00:00:00

[PERSON] 08.12.2021 року звернулася до суду із позовом, в якому просила стягнути з [PERSON] на свою користь шкоду завдану будинку літ. «В», який належить позивачці внаслідок неналежного утримання належного відповідачці майна будинку літ. «А» в розмірі 98882,00 грн. В обґрунтування позову вказала, що є власником 86/100 частин у спільній частковій власності домоволодіння, яке розташоване за адресою: [ADDRESS] , до складу її частини входять: житловий будинок літ. «В» загальною площею 106,8 кв.м, житловою площею 57,1 кв.м, гараж літ. З, огорожа №3, огорожа №4. У власності відповідачки перебуває 14/100 часток вказаного домоволодіння, до складу якої входить літ. А житловий будинок, літ. А прибудова, літ. А1 прибудова, літ. А2 прибудова, літ. Б літня кухня, літ. Г дворова вбиральня, №1 водопровід, №2 хвіртка. Будинок відповідачки літ. «А» безпосередньо примикає до будинку літ. «В», який їй належить. Взаємне розташування будинків робить неможливим облаштування необхідних конструктивних елементів, призначених для уникнення руйнування будинку літ. В внаслідок впливу атмосферних явищ. Будинок літ. А перебуває в зруйнованому стані, для проживання не використовується, дах відсутній. Внаслідок руйнування будинку літ. А атмосферні явища здійснюють прямий вплив на стіну будинку літ. В, мотлох, будівельні матеріали від руйнування не надають можливості висихання стіни та її обслуговування. На прохання допустити для обслуговування будинку та усунення наслідків замокання відповідачка не реагує. Внаслідок неналежного утримання відповідачкою будинку літ. А на стіні зовні та в середині будинку літ. В належного позивачці виникли пошкодження у вигляді цвілі, замокання, руйнування декоративного оздоблення та інше, що значно ускладнює користування приміщенням. За висновком судової будівельно-технічної експертизи №64 від 28.10.2021 року вартість ремонтних робіт, які необхідно виконати для усунення пошкоджень, заподіяних надмірним зволоженням приміщень першого поверху будівлі літ. В станом на жовтень 2021 року складає 98882 грн. Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 06.01.2022 року відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження та призначений судовий розгляд. 24 лютого 2022 року відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України та Закону України "Про правовий режим воєнного стану", Указом Президента України № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» постановлено ввести в Україні воєнний стан строком на 30 діб. Указом Президента України від 14.03.2022 № 133/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 26 березня 2022 року строком на 30 діб. Указом Президента України від 18 квітня 2022 року № 259/2022 "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні" продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 25 квітня 2022 року строком на 30 діб. Указом Президента України від 17 травня 2022 року № 341/2022 "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні" продовжено строк дії воєнного стану з 05 години 30 хвилин 25 травня 2022 року строком на 90 діб. Указом Президента України від 12 серпня 2022 року № 573/2022 "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні" продовжено строк дії воєнного стану з 05 години 30 хвилин 23 серпня 2022 року строком на 90 діб. Указом Президента України від 07 листопада 2022 року № 577/2022 "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні" продовжено строк дії воєнного стану з 05 години 30 хвилин 21 листопада 2022 року строком на 90 діб, який в подальшому було продовжено. Розпорядженням голови Верховного Суду №1/0/9-22 від 06.03.2022 року «Про зміну територіальної підсудності судових справ в умовах воєнного стану», враховуючи неможливість судами здійснювати правосуддя під час воєнного стану, змінено територіальну підсудність судових справ підсудну Херсонському міському суду Херсонської області. Рішенням Вищої ради правосуддя №566/0/15-23 від 30.05.2023 р. «Про відновлення роботи Херсонського міського суду Херсонської області, зміну територіальної підсудності судових справ окремих судів Херсонської області, відтермінування початку відновлення роботи Білозерського районного суду Херсонської області», зокрема вирішено відновити з 1 червня 2023 року роботу Херсонського міського суду Херсонської області, територіальну підсудність судових справ якого змінено розпорядженнями Голови Верховного Суду від 6 березня 2022 року № 1/0/9-22 (зі змінами, внесеними розпорядженням Голови Верховного Суду від 26 вересня 2022 року № 52), від 10 січня 2023 року № 2. Датою початку процесуальної діяльності, зокрема, Херсонського міського суду Херсонської області визначено 12 червня 2023 року. Після відновлення роботи суду, проведення інвентаризації, призначено розгляд справи. Позивачка в судове засідання не прибула, в матеріалах справи наявна заява представника позивачки про розгляд справи у відсутність, позовні вимоги підтримує у повному обсязі, просить позов задовольнити. Проти розгляду справи за відсутності відповідача та винесення заочного рішення не заперечувала. Відповідачка в судове засідання повторно не з`явилася, про дату, час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, причини не явки суду не відомі, відзив до суду не подавала. Відповідно до\~ст. 280 ЦПК України\~у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений про час і місце судового засідання і від якого не надійшло повідомлення про поважність причин неявки, відповідач не подав відзив, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Відповідно до ч. 4\~ст. 223 ЦПК України\~у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення). Суд ухвалив проводити заочний розгляд справи, ухваливши заочне рішення. За приписами ч. 2\~ст. 247 ЦПК України\~у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього\~Кодексу\~розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється Суд, дослідивши матеріали справи, встановив наступні обставини та відповідні ним правовідносини. [PERSON] є власницею 86/100 частин домоволодіння, що розташоване за адресою: [ADDRESS] , що підтверджено інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна №278280704 від 06.10.2021 р. [PERSON] є власником 14/100 частин домоволодіння, що розташоване за адресою: [ADDRESS] , що підтверджено копією рішення Дніпровського районного суду м. Херсона від 24.05.2013 року у справі №666/262/13-ц. Вказаним рішенням виділено їй у власність літ. А житловий будинок, літ. А прибудову, літ. А1 прибудову, лат а2 прибудова, літ. Б літня кухня, літ. Г дворова вбиральня, №1 водопровід, №2 хвіртка. За висновком експерта №64 за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи складеного 28.10.2021 року судовим експертом Фесун Л.А., пошкодження оздоблювальних елементів приміщень першого поверху будівлі літ. А по [ADDRESS] є наслідком їх надмірного зволоження в зв`язку з відсутністю захисту конструктивних елементів будівлі від атмосферних опадів, який раніше здійснювала частина будинку літ. А (зараз зруйнована), що примикала до будівлі літ. В. Для нормальної експлуатації будівлі літ. В необхідно зробити відмостку вздовж стіни дворового фасаду у відповідності до чинних вимог ДБН (шириною не менше 1,0 м), яка здійснюватиме захист конструктивних елементів будівлі від атмосферних опадів. Вартість ремонтних робіт, які необхідно виконати для усунення пошкоджень, заподіяних надмірних зволоженням приміщень першого поверху будівлі літ. В по [ADDRESS] станом на жовтень 2021 року складає 98882 грн. Відповідно до вимог ч. 1 ст. 15, ч.1 ст. 16 ЦК України, кожна особа має конституційне право на судовий засіб захисту. До засад цивільного законодавства, відповідно до вимог ст. 3 ЦК України, відноситься свобода договору, судовий захист цивільного права та інтересу, а також справедливість, добросовісність і розумність. Відповідно до вимог ч. 2 ст. 14 ЦК України, особа не може бути примушена до дій, вчинення яких не є обов`язковим для неї. Статтею 317 Цивільного кодексу України, передбачено, що власникові належать права володіння, користування та розпорядження своїм майном. За змістом статті 319 Цивільного кодексу України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. При здійсненні своїх прав та виконанні обов`язків власник зобов`язаний додержуватися моральних засад суспільства. Усім власникам забезпечуються рівні умови здійснення своїх прав. Власність зобов`язує. Власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію та природні якості землі. Згідно вимог\~ст. 22 ЦК України, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). У відповідності до\~статті 151 Житлового кодексу України, громадяни, які мають у власності жилий будинок (квартиру), зобов`язані забезпечувати його схоронність, провадити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт, утримувати і порядку придомову територію. Безгосподарне утримання громадянином належного йому будинку (квартири) тягне за собою наслідки, передбачені\~Цивільним кодексом України. Відповідно до частини другої статті 11 Цивільного кодексу України однією з підстав виникнення цивільних прав та обов`язків, а отже, підставою цивільно-правової відповідальності як обов`язку відшкодувати шкоду, є заподіяння майнової шкоди. Зобов`язання із заподіяння шкоди - це правовідношення, у силу якого одна сторона (потерпілий) має право вимагати відшкодування завданої шкоди, а інша сторона (боржник) зобов`язана відшкодувати завдану шкоду в повному розмірі. У частинах першій, другій\~статті 22 ЦК України\~визначено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками, зокрема, є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки).Таким чином, під збитками необхідно розуміти фактичні втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, витрати, вже зроблені потерпілим, або які мають бути ним зроблені, та упущену вигоду. При цьому такі витрати мають бути безпосередньо, а не опосередковано пов`язані з відновленням свого порушеного права, тобто з наведеного випливає, що без здійснення таких витрат неможливим було б відновлення свого порушеного права особою. Стягнення збитків є одним із видів цивільно-правової відповідальності, для застосування якої потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме: протиправної поведінки, збитків, причинного зв`язку між протиправною поведінкою боржника та збитками і вини. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає. При цьому такі витрати мають бути необхідними для відновлення порушеного права та перебувати у безпосередньому причинно-наслідковому зв`язку з порушенням. За змістом положень частини третьої статті 386 Цивільного кодексу України власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової та моральної шкоди. Частиною першою статті 1166 Цивільного кодексу України передбачено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Відповідно до частини другої цієї статті особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини завдавача шкоди. Якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. З огляду на наведене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності і диспозитивності цивільного процесу, положень\~ЦК України щодо\~відшкодування шкоди, саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності вини у завданні шкоди. Аналогічний висновок викладено в постанові Верховного Суду від 27 травня 2021 року у справі № 761/12945/19 (провадження № 61-15575св20), від 19 лютого 2020 року у справі № 369/8038/17 (провадження № 61-1857св19). З огляду на презумпцію вини завдавача шкоди (частина друга статті 1166 Цивільного кодексу України) відповідач звільняється від обов`язку відшкодувати шкоду, якщо доведе, що шкоди завдано не з її вини. У справах про відшкодування шкоди потерпілі подають докази, що підтверджують факт завдання ним шкоди за участю відповідача, розмір такої шкоди, а також докази того, що відповідач є завдавачем шкоди або особою, яка відповідно до закону зобов`язана відшкодувати шкоду, при цьому обов`язок доведення відсутності вини несе відповідач. Відповідно до ст. 1192 ЦК України з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Відповідно до статей 12, 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень, крім випадків, встановлених цим кодексом. Судом встановлено, що внаслідок бездіяльності відповідачки щодо утримання її майна, а саме житлового будинку літ. А, який за висновком експертизи зруйнований, та внаслідок вказаного відбулось пошкодження майна позивачки, суд дійшов висновку про задоволення позову та стягнення з відповідачки на користь позивачки визначеної експертизою розмір відшкодування в розмірі 98882,00 грн. Відповідачкою на спростування доводів позивачки або визначеної вартості суду не надано. Підстави для негайного виконання рішення відсутні. Заходи забезпечення позову судом не застосовувалися. Рішення в повному обсязі складене 08 липня 2025 року. На підставі викладеного,

Outcome: approved