Jurisdiction: civil
Date: 2025-07-02 00:00:00

Позивач звернулась до суду з позовною заявою за змістом якої просить стягнути з відповідача на її користь матеріальну шкоду в сумі 10\~221,53 грн. та моральну шкоду в розмірі 10\~000 грн., завдані внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Позовні вимоги мотивовані тим, що 13.08.2022 року близько 20 год. [PERSON] , перебуваючи на території колишнього кар`єру, який розташований неподалік вул. Зарічна в м. Багачеве Звенигородського району Черкаської області, на ґрунті раптово виниклих неприязних відносин під час спілкування, маючи умисел на спричинення тілесних ушкоджень умисно наніс [PERSON] один удар кулаком правої руки по обличчі в область губ, внаслідок чого [PERSON] отримала тілесні ушкодження у виді забійної рани на внутрішній поверхні нижньої губи зліва, крововиливів на внутрішній поверхні нижньої та верхньої губ зліва, які згідно висновку експертизи від 07.10.2022 року № 05-9-01/379 відносяться до категорії легких тілесних ушкоджень. За даним фактом 12.09.2022 року розпочато кримінальне провадження №\~12022255310000513 за ознаками вчинення кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 125 КК України, яке за результатами дізнання з обвинувальним актом відносно [PERSON] надіслано до суду. Ухвалою Ватутінського міського суду Черкаської області від 26.08.2024\~року в справі № 690/479/22 [PERSON] звільнено від кримінальної відповідальності за ч. 1 ст. 125 КК України на підставі п. 1 ч. 1 ст.\~49 КК України, в зв`язку із закінченням строків давності, а цивільний позов [PERSON] до [PERSON] про відшкодування збитків, завданих кримінальним правопорушенням залишено без розгляду. Внаслідок протиправних дій [PERSON] позивач понесла витрати на оплату послуг експерта в розмірі 221.53 грн., а також вона потребує лікування зубів (встановлення мостовидного протезу) орієнтовною вартістю 10\~000 грн., що й обумовлює суму завданих матеріальних збитків. Неправомірні дії [PERSON] також заподіяли позивачу суттєву моральну шкоду, оскільки, крім відчуття стресу та больових відчуттів, зумовлених отриманими тілесними ушкодженнями, в неї порушився звичайний уклад життя, так як у зв`язку з пошкодженням губи та щелепи вона понад місяць зазнавала надзвичайного сильного фізичного болю та великих труднощів як під час задоволення щоденної біологічної потреби в харчуванні, так і під час спілкування, а через постійні головні болі в неї порушився сон. Вказані обставини зумовили необхідність вжиття позивачем додаткових моральних зусиль для організації свого життя, лікування, а також втрати працездатності на певний період часу, тож 10\~000 грн. це найменша сума, яка може компенсувати завдану моральну шкоду, оскільки будь-яка компенсація не може дійсно відповідати глибині фізичних та душевних страждань позивача. Відповідач отримав примірник позовної заяви з додатками, що підтверджується відповідною розпискою, однак ні він, ні його представник відзиву на позовну заяву до суду не надали. Також відповідачем неодноразово ініціювалось питання про відкладення розгляду справи на інші дату та час з підстав неможливості прибуття в судові засідання його представника з яким ним укладено договір. У подальшому, відповідач, будучи обізнаним з місцем, датою та часом розгляду справи, в судові засідання неодноразово не з`являвся, поважність причин неявки в належний спосіб суду не повідомив, явку свого представника не забезпечив, заяв та клопотань від його імені про відкладення розгляду справи чи з інших процесуальних питань, у передбаченому законом порядку, до суду не надходило. [PERSON] у судовому засіданні підтримала заявлені позовні вимоги з викладених у позові підстав та додатково пояснила, що вона разом зі своїм чоловіком 13.08.2022 року у вечірній час прогулювались поблизу території колишнього кар`єру та між нею та [PERSON] виник конфлікт, оскільки він не повернув їй сірники, в ході якого він наніс їй один удар кулаком в обличчя в область щелепи, розбивши таким чином їй обидві губи та пошкодивши мостовидний протез зверху зліва. На місце події викликано швидку медичну допомогу та працівників поліції. Додатково вказала, що внаслідок протиправних дій відповідача та спричинених ним тілесних ушкоджень в неї виникли проблеми з харчування, вона тривалий час фактично не могла їсти, оскільки жування викликало в неї больові відчуття, а в подальшому через постійні біль та відчуття стресу з`явились головні болі, порушився сон. У подальшому, [PERSON] у судові засідання не з`являлась, надала до суду заяву за змістом якої просить розглянути справу за її відсутності на підставі наданих нею пояснень та матеріалів справи, а також не заперечує проти ухвалення судом заочного рішення. Згідно ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, яка згідно змісту ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» при розгляді справ судами, як і Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод, застосовується як джерело права, зокрема в Рішенні від 16.02.2017 року в справі «Каракуця проти України» Європейський суд з прав людини вказав, що будь-яке порушення права доступу до суду відсутнє, якщо особа не виявила належної зацікавленості у розгляді його справи, тобто неналежна зацікавленість у розгляді справи може бути підставою для відповідних правових наслідків. З урахуванням вказаного та вимог ч. 8 ст. 178, ч. 4 ст. 223 ЦПК України, а також відсутності підстав, передбачених ч. 2 ст. 223 ЦПК України, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності сторін та їх представників на за наявними матеріалами. З огляду\~на вказане,\~судом за\~наявності підстав,\~передбачених ч.\~1\~ст.\~280\~ЦПК України,\~03.07.2025\~року постановлено ухвалу про проведення розгляду даної справи в заочному порядку за наявними матеріалами. У відповідності до ч. 14 ст. 7, ч. 2 ст. 247 ЦПК України в зв`язку з неявкою учасників справи в судове засідання, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Положеннями ст. 4 ЦПК України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутись до суду за захистом своїх порушених невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Згідно ст.ст. 12, 13 ЦПК України суд розглядає справи на принципах змагальності і диспозитивності. Суди розглядають справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. За змістом ч. 1 ст. 264 ЦПК України під час ухвалення рішення обов`язком суду, крім іншого, є вирішення питання про характер спірних правовідносин і про те, яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин. З`ясувавши всі обставини справи та перевіривши їх доказами, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд вважає, що наявні достатні підстави для часткового задоволення позовних вимог. Судом встановлено наступні факти та відповідні їм правовідносини. Звенигородським РВП ГУНП в Черкаській області 12.09.2022 року розпочато кримінальне провадження № 12022255210000513 за заявою [PERSON] за фактом нанесення їй 13.08.2022 року близько 22 год. легких тілесних ушкоджень невідомою особою. Відповідно до змісту висновку експерта Звенигородського міжрайонного відділення комунальної установи «Черкаське обласне бюро судово-медичної експертизи» від 07.10.2022 року № 05-9-01/379 у [PERSON] мають місце тілесні ушкодження у вигляді забійної рани на внутрішній поверхні нижнього губи зліва, крововиливів на внутрішній поверхні нижньої та верхньої губи зліва, які могли виникнути за вказаних [PERSON] обставин внаслідок нанесення удару рукою, однократної дії твердого тупого предмету. За змістом дослідної частини вищевказаного висновку експертом встановлено, що в медичній карті [PERSON] , копію якої позивачем також долучено до позовної заяви, крім іншого, наявні записи лікаря-стоматолога, датовані 15.08.2022 року, про порушення мостовидного протезу з 12 по 23 зуб на верхній щелепі, який підлягає заміні, та болючу перкусію зубів. Згідно довідки стоматологічного кабінету «DentaLux» від 27.10.2022 року № 27/10 орієнтовна вартість послуг з виготовлення, заміни та встановлення мостовидного протезу (металокераміка) з 12 по 23 зуба без врахування лікування становить 10\~000 грн. Ухвалою Ватутінського міського суду Черкаської області від 26.08.2024\~року в справі № 690/479/22, яка року набрала законної сили, задоволено клопотання прокурора, підтримане [PERSON] , звільнено [PERSON] , [INFO] , від кримінальної відповідальності за ч. 1 ст. 125 КК України на підставі п. 1) ч. 1 ст. 49 КК України, в зв`язку з закінченням строків давності, а кримінальне провадження № 12022255210000513 закрито на підставі п. 1) ст. 2 ст. 284 КПК України в зв`язку із звільненням особи від кримінальної відповідальності. За змістом даної ухвали суду встановлено, що [PERSON] обвинувачувався в тому , що 13.08.2022 року близько 20 год., перебуваючи на території колишнього кар`єру, який розташований неподалік вул. Зарічна в м.\~Ватутіне Звенигородського району Черкаської області, на ґрунті раптово виниклих неприязних відносин під час спілкування з [PERSON] , маючи умисел на спричинення тілесних ушкоджень, умисно наніс [PERSON] один удар кулаком правої руки по обличчю в область губ, внаслідок чого [PERSON] згідно висновку експертизи від 07.10.2022 року № 05-9-01/379 отримала тілесні ушкодження у виді забійної рани на внутрішній поверхні нижньої губи зліва, крововиливів на внутрішній поверхні нижньої та верхньої губ зліва, які відносяться до категорії легких тілесних ушкоджень. Встановленим судом фактам відповідають правовідносини щодо відшкодування шкоди, завданої ушкодженням здоров`я, які врегульовано Цивільним кодексом України (далі ЦК України). Приписами п.п. 8), 9) ч. 2 ст. 16 ЦК України визначено, що способами захисту цивільних прав та інтересів, крім іншого, можуть бути відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди, а також відшкодування моральної (немайнової) шкоди. Положеннями ч.\~1\~ст.\~22,\~ч.\~1\~ст.\~23\~ЦК України\~передбачено,\~що особа,\~якій завдано\~збитків у\~результаті порушення\~її цивільного\~права,\~має право\~на їх\~відшкодування. Особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Відповідно до змісту п. 1 ст. 2, ч. 3 ст. 22 ЦК України збитками, крім іншого, є витрати, які особа мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі. Згідно п.п. 1), 2), 4) ч. 1-5 ч. 2 ст. 23 ЦК України моральна шкода полягає як у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я, так і в душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів, а також у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Положеннями ч. 3 ст. 23 ЦК України передбачено, що якщо інше не встановлено законом, моральна шкода відшкодовується грошовими коштами, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Відповідно до ч.ч. 4, 5 ст. 23 ЦК України моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування. Моральна шкода відшкодовується одноразово, якщо інше не встановлено договором або законом. Приписами ст. 1177 ЦК України визначено, що шкода, завдана фізичній особі, яка потерпіла від кримінального правопорушення, відшкодовується відповідно до закону. За змістом ч. 1 ст. 1166, ч. 1 ст. 1167 ЦК України майнова та моральна шкода, завдана неправомірними діями особистим немайновим правам фізичної особи відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала, за наявності її вини. Згідно ч. 1 ст. 1168 ЦК України моральна шкода, завдана каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я, може бути відшкодована одноразово або шляхом здійснення щомісячних платежів. Відповідно до змісту ч. 1 ст. 1195 ЦК України фізична особа, яка завдала шкоди каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я фізичній особі, крім іншого, зобов`язана відшкодувати потерпілому витрати, викликані необхідністю посиленого харчування, санаторно-курортного лікування, придбання ліків, протезування, стороннього догляду тощо. Положеннями ч. 1 ст. 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. За змістом ч. 6 ст. 82 ЦПК України ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності, яка набрала законної сили, є обов`язковою для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалено таку ухвалу, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. З огляду на вказане, суд вважає доведеним, що [PERSON] 13.08.2022\~року свідомо та умисно наніс [PERSON] один удар кулаком своєї правої руки по обличчю [PERSON] , а саме в область губ, внаслідок чого вона отримала легкі тілесні ушкодження у вигляді забійної рани на внутрішній поверхні нижньої губи зліва, крововиливів на внутрішній поверхні нижньої та верхньої губ зліва, та потребує заміни мостовидного протезу з 12 по 23 зуб на верхній щелепі, орієнтовною вартістю 10\~000 грн. Водночас долучена до позовної заяви квитанція АТ «Райфайзен Банк Аваль» від 29.08.2022 року № 160192596 про сплату [PERSON] на користь ГУДКСУ в Черкаської області грошових коштів у розмірі 221,53 грн., підлягає критичній оцінці, оскільки не містить належних відомостей щодо призначення даного платежу, зокрема оплати послуг експерта, як зазначено позивачем, тож суд не вбачає підстав для задоволення позовних вимог в частині стягнення з відповідача матеріальної шкоди в розмірі 221,53 грн. Вирішуючи питання щодо задоволення позовних вимог в частині стягнення моральної шкоди суд, крім вищевказаного, наступне. Європейським судом з прав людини в Рішенні від 12.07.2007 року в справі «STANKOV v. BULGARIA» вказано, що оцінка моральної шкоди по своєму характеру є складним процесом, за винятком випадків коли сума компенсації встановлена законом. Водночас національним законодавством не визначено єдиного розміру грошового відшкодування моральної шкоди у випадку відшкодування потерпілій особі моральної шкоди, завданої ушкодженням здоров`я. Відповідно до п. 9 постанови пленуму Верховного Суду Україна від 31.03.1995 року № 4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної шкоди» розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. При цьому суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості. Моральна шкода є категорією об`єктивною, тому, встановлюючи факт наявності такої шкоди, слід керуватися не лише тими критеріями, які обумовлюють суб`єктивне сприйняття потерпілого (почуття, емоції), а й тими, які характеризують її зовнішній прояв порушення усталеного для даної особи способу життя, життєдіяльності. Безумовним та не потребує доказування той факт, що особа відносно якої вчинено кримінальне правопорушення перебуватиме в стані стресу, а в разі ушкодження її здоров`я також відчуватиме фізичний біль та страждання. Обґрунтовуючи заявлений до стягнення розмір заподіяної [PERSON] моральної шкоди, позивачем вказано, що крім відчуття стресу та больових відчуттів, зумовлених отриманими тілесними ушкодженнями, в неї порушився звичайний уклад життя, так як у зв`язку з пошкодженням губи вона понад місяць зазнавала надзвичайного сильного фізичного болю та великих труднощів як під час задоволення щоденної біологічної потреби в харчуванні, так і під час спілкування, а через постійні головні болі в неї порушився сон, що зумовило необхідність вжиття позивачем додаткових моральних зусиль для організації свого життя, лікування, а також втрати працездатності на певний період часу. Відповідно до висновків Верховного Суду, викладених у постанові від 05.12.2022 року в справі № 214/7462/20 гроші виступають еквівалентом моральної шкоди. Грошові кошти, як загальний еквівалент всіх цінностей, в економічному розумінні «трансформують» шкоду в загальнодоступне вираження, а розмір відшкодування «обчислює» шкоду. Розмір визначеної компенсації повинен, хоча б наближено, бути мірою моральної шкоди та відновлення стану потерпілого. При визначенні компенсації моральної шкоди складність полягає у неможливості її обчислення за допомогою будь-якої грошової шкали чи прирівняння до іншого майнового еквіваленту. Тому грошова сума компенсації моральної шкоди є лише ймовірною, і при її визначенні враховуються характер правопорушення, глибина фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступінь вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, інші обставин, які мають істотне значення, вимоги розумності і справедливості. Також Великою Палатою Верховного Суду в постанові від 15.12.2020 року в справі № 752/17832/14-ц вказано, що моральною шкодою визнаються страждання, заподіяні громадянинові внаслідок фізичного чи психічного впливу, що призвело до погіршення або позбавлення можливості реалізації ним своїх звичок і бажань, погіршення відносин з оточуючими людьми, інших негативних наслідків морального характеру. Оцінюючи вказане, суд вважає, що обставини протиправного заподіяння [PERSON] тілесних ушкоджень [PERSON] , а також їх фактичний характер та локалізація, були психотравмуючими та спричинили останній фізичний біль та душевні страждання, не лише в момент їх заподіяння, а також принизили її честь та гідність, та в подальшому зумовили необхідність вжиття додаткових зусиль та заходів для відновлення та організації нормального укладу свого життя, а заявлена до відшкодування [PERSON] моральна шкода в розмірі 10\~000 (десять тисяч) грн. відповідає засадам розумності та справедливості. З огляду на вказане та враховуючи відсутність будь-яких заперечень сторони відповідача щодо заявлених позивачем до стягнення розмірів як матеріальної, так і моральної шкоди, а також доказів відшкодування [PERSON] заподіяної шкоди в добровільному порядку, суд вважає, що наявні підстави для часткового задоволення позовних вимог шляхом стягнення з відповідача на користь позивача грошових коштів у сумі 20\~000 (двадцять тисяч) грн., з яких: 10\~000 грн. відшкодування матеріальної шкоди, 10\~000\~грн.\~ відшкодування моральної шкоди. Відповідно до змісту ч. 1, п. 3 ч. 2 ст. 141 ЦПК України судовий збір та інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Відповідно до змісту ч. 1, п. 1 ч. 3 ст. 133, ч. 2 ст. 137 ЦПК України передбачено, що до складу судових витрат, крім судового збору, належать витрати, пов`язаних з розглядом справи, до складу яких, крім іншого, відносяться витрати на професійну правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. За змістом позовної заяви та додатків до неї [PERSON] , окрім витрат на оплату судового збору в розмірі 1\~211,20 грн., понесено судові витрати на оплату правничої допомоги адвоката Держан В.В. у розмірі 1\~200 грн. На підтвердження понесених витрат на професійну правничу допомогу в даній справі позивачем долучено копії договору про надання правової допомоги від 24.10.2022 року, предметом якого є підготовка цивільного позову в кримінальній справі, та квитанції до прибуткового касового ордеру від 27.10.2022\~року № 34 про сплату [PERSON] адвокату Держан В.В. грошових коштів в розмірі 1\~200 грн. на підставі договору від 24.10.2022 року. З огляду на вказане, враховуючи ч.ч. 2, 4 ст. 137 ЦПК України, суд вважає, що заявлений розмір витрат на оплату послуг адвоката є співмірним із складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг), часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг), обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт, значенням справи для сторони, водночас з урахуванням часткового задоволення заявлених позовних вимог, суд вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь позивача понесені ним судові витрати пропорційно розміру задоволених позовних вимог (98,9%) в сумі 2\~384 (дві тисячі триста вісімдесят чотири) грн. 68 коп., з яких: 1\~197,88 грн. витрати на оплату судового збору, 1\~186,80 грн. витрати на оплату правничої допомоги, оскільки підстав для звільнення від їх сплати [PERSON] судом не встановлено. На підставі викладеного,

Outcome: partial