Jurisdiction: civil
Date: 2025-07-14 00:00:00

[PERSON] звернувся до суду з позовом до [PERSON] про відшкодування шкоди завданої залиттям квартири. В обґрунтування позовних вимог зазначено, що йому на праві власності належить квартира [ADDRESS] . Власником квартири [ADDRESS] , яка знаходиться над його квартирою, була [PERSON] , та з належної їй квартири відбулося залиття його квартири, чим завдано йому матеріального збитку на суму 87074 грн. 94 коп. та моральної шкоди в розмірі 8000 грн. В добровільному порядку відповідач завдані збитки не відшкодувала, тому він вимушений був звернутися до суду з відповідним позовом. Ухвалою судді від 21 квітня 2023 року у справі відкрито спрощене позовне провадження з повідомленням (викликом) сторін, а також роз`яснено відповідачу право подати відзив на позовну заяву або пред`явити зустрічний позов до позивача у строк 15 днів з дня отримання копії ухвали судді про відкриття провадження у справі. 26 травня 2023 року від відповідачки [PERSON] надійшов до суду відзив на позовну заяву, відповідно до якого позов вона не визнає, вважає, що позивачем не надано жодного доказу на підтвердження того, що залиття його квартири відбулось саме через її дії чи бездіяльність та що саме з належної їй квартири було здійснено затоплення квартири позивача. Зазначила, що надані позивачем акт та висновок експерта на її думку є неналежними доказами та не можуть бути прийняті судом, як доказ у справі. Просила суд відмовити у задоволенні позовних вимог. Ухвалою суду від 22 травня 2024 року провадження у справі зупинено до залучення до участі у справі правонаступників [PERSON] , котра померла [INFO] . Ухвалою судді від 13 листопада 2024 року поновлено провадження у справі, призначено справу до судового розгляду та залучено до участі у справі у якості правонаступника замість первісного відповідача [PERSON] , котра померла [INFO] , її спадкоємицю [PERSON] . Ухвалою судді роз`яснено відповідачці [PERSON] право подати відзив на позовну заяву або пред`явити зустрічний позов до позивача у строк 15 днів з дня отримання копії ухвали судді про поновлення провадження та заміну відповідача. Позивач [PERSON] в судовому засіданні просив суд стягнути з відповідачки матеріальну шкоду в суму 87075 грн. 94 коп., яка була завдана йому залиттям його квартири та 8000 грн. моральної шкоди. Пояснив, що квартиру [ADDRESS] 10 листопада 2022 року було затоплено водою із квартири [ADDRESS] , яка після смерті [PERSON] , належить [PERSON] . Через затоплення його квартири з вини власниці квартири, яка розташована над його квартирою, поверхом вище йому завдано матеріальних збитків, які відповідно до висновку експерта складають 87075 грн. 94 коп. Крім того просив суд стягнути на його користь моральну шкоду, яка виразилась у тому, що його майно було тривалий час пошкоджене, відповідачка не бажає вирішити питання відшкодування заданих збитків у добровільному порядку, через що він змушений був звертатись збирати документи для подання позову до суду, це призвело до зміни образу життя, перебування у стресі, розмір шкоди вважає справедливим у сумі 8000 грн. У судовому засіданні представник позивача, адвокат Холодняк В.М. просив суд задовольнити позовні вимоги в повному обсязі. Зазначає, що факт залиття квартири належної позивачу, встановлено актом огляду сусідів від 10 листопада 2022 року. Вважає висновок експерта від 13 лютого 2023 року та акт сусідів від 10 листопада 2022 року належними та допустимими доказами. Відповідачка відмовляється в добровільному порядку відшкодувати завдані збитки, тому вони мають бути відшкодовані за рішенням суду. Крім того просив суд стягнути з відповідачки на користь позивача сплачений судовий збір, витрати за проведення експертизи та витрати за надання правової допомоги. Відповідачка [PERSON] в судовому засіданні позовній вимоги не визнала, просила суд відмовити позивачу у задоволенні позовних вимог. Зазначила, що на її думку позивачем не доведено факту залиття його квартири, саме через вину відповідачки. Вважає, що залиття квартири позивача сталось з вини ФОП Сенатор, який не якісно провів роботи щодо від`єднання квартири [ADDRESS] від системи централізованого опалення. Крім того зазначила, що на її думку шкода завдана позивачу складає близько 10000 15000 грн., а не як зазначено ним у позовній заяві.\~ Суд, вислухавши позивача [PERSON] , представника позивача, адвоката Холодняка В.М., відповідачку [PERSON] , заслухавши пояснення свідків, дослідивши письмові докази, дійшов наступних висновків. Судом встановлено, що відповідно до копії свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 21 липня 2009 року, зареєстрованого в реєстрі за № 1781 позивач [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] . Відповідно до Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~ № 329276406 від 17 квітня 2023 року власницею квартири [ADDRESS] (станом на час затоплення квартири позивача) була відповідачка [PERSON] . З копії свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 01 квітня 2024 року вбачається, що [PERSON] померла [INFO] . З відповіді Смілянської державної нотаріальної контори № 1626/02-14 від 04 жовтня 2024 року вбачається, що після смерті [INFO] [PERSON] до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини звернулась [PERSON] . Відповідно до ст. 1216, 1218 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Таким чином прийнявши після смерті [PERSON] спадщину, відповідачка\~\~\~\~\~\~ [PERSON] прийняла, як права так і обов`язки, що належали спадкодавиці на момент відкриття спадщини [PERSON] . Відповідно повинна відповідати і за шкоду [PERSON] , якщо така була нею завдана. Позивач [PERSON] зазначає, що в квартирі [ADDRESS] , яка на момент затоплення належала [PERSON] 10 листопада 2022 року проводились роботи щодо демонтажу системи централізованого опалення. Проте через те, що після зрізання стояка подачі теплової енергії централізованого теплопостачання, він не був заглушений, відбулося витікання із нього великої кількості води, яка залила його квартиру. Позивач зазначає, що підтвердженням залиття його квартири з вини відповідачки є акт, складений мешканцями будинку від 10 листопада 2022 року. З копії акту № 1 від 10 листопада 2022 року «Про наслідки залиття житлового приміщення за адресою [ADDRESS] 10 листопада 2022 року» вбачається, що його зміст є: «житлова квартира, що складається з двох кімнат, кухня та ванна кімната по [ADDRESS] на предмет залиття водою з вище розташованої квартири [ADDRESS] на 3 поверсі 3 поверхового будинку, за адресою [ADDRESS] . При відкритті житлової квартири [ADDRESS] , 10.11.2022 р. було виявлено квартира, що належала гр. [PERSON] , загальною площею 44.8 кв. м. мала залиту водою стелю, електролампу, залита водою стіна, розміром 2 м х 2.20 м, підлога на якій стояла тумба з дерева, ліжка з липи, 4 килими, паралоновий матрац для ліжка (фото до переліченого додаються). Акт підписано орендарями квартири [ADDRESS] : [PERSON] та [PERSON] ; квартира номер [ADDRESS] [PERSON] ; [PERSON] квартира [ADDRESS] [PERSON] ; квартира [ADDRESS] [PERSON] . Позивачем додано фототаблиці № 8 у будинку [ADDRESS] на яких зображено пошкодження квартири, які були спричиненні внаслідок затоплення. З копії рішення виконавчого комітету Смілянської міської ради № 462 від 04 листопада 2022 року № 462 «Про відключення від мереж централізованого опалення будинку [ADDRESS] », вбачається, що КП «Смілакомунтеплоенерго» було доручено провести відключення від мереж централізованого опалення будинку [ADDRESS] . З відповіді ФОП [PERSON] вбачається, що ним, як підприємцем проводились монтажні роботи по встановленню індивідуального опалення в квартирі [ADDRESS] . При проведенні ремонтних робіт в листопаді 2022 року система централізованого теплопостачання квартири [ADDRESS] не була заповнена водою. Власник квартири надав дозвіл на проведення монтажних робіт та рішення про відключення будинку. Ним повідомлявся про виконання монтажних робіт начальник теплової інспекції ТОВ «Смілакомунтеплоенерго» Рижков Б.П. та був отриманий дозвіл на виконання цих робіт. Також позивачем до позову додано висновок експерта № 1302/23 за результатами проведення експертного будівельно технічного дослідження від 13 лютого 2023 року. Відповідно до висновку розмір матеріальних збитків (вартість ремонтно будівельних робіт, будівельних матеріалів, машин та механізмів із зазначенням їх переліку, обсягу (кількості) та інше) необхідних для відновлення конструктивних елементів та їх оздоблюваних покриттів у 1- й житловій кімнаті (на плані приміщення № 4) та 2 й житловій кімнаті (на плані приміщення № 5) в квартирі [ADDRESS] , які зазнали пошкодження внаслідок витоків рідини з трубопроводу системи централізованого в листопаді 2022 року 87075 грн. 94 коп. Свідок [PERSON] в судовому засіданні пояснила, що їй о 10 год. 10 листопада 2022 року зателефонувала сусідка і сказала, що вона її затоплює, вона відразу передзвонила до [PERSON] щоб вона все перекрила. Коли [PERSON] приїхала додому то дійсно побачила, що в квартирі затоплення, однак затоплення відбулось з квартири поверхом вище. Вона разом із чоловіком [PERSON] приїхали до своєї квартир та побачили, що там стояло по кісточки води, сама вода з стелі вже не бігла та [PERSON] витирала воду із підлоги. Після того, як власниця квартири [ADDRESS] приїхала та відчинила двері вона зайшла туди та побачила, що стояки централізованого опалення були відрізані та мокрі стіні біля них. Вона запитала у власниці чому ж вони не поставили заглушки на стояки, а вона відповіла, що фірма, яка проводила демонтаж стояків повідомила, що з метою економії коштів не ставили заглушки, а води в системі опалення в будинку немає. Власниця квартири пообіцяла після того, як все в себе прибере то зайде до них, однак після того жодного разу не приходила. Повідомила, що вона в квартирі [ADDRESS] перебувала разом з [PERSON] та своїм чоловіком [PERSON] . Повідомила, що квартира зазнала значних пошкоджень, стіни повністю затоплені, на яких тепер грибок, у спальні була залита шафа, доріжки в квартирі все плавало. Свідок [PERSON] в судовому засіданні пояснила, що вона проживає в квартирі [ADDRESS] , яка належить позивачу і 10 листопада 2022 року була затоплена з квартири [ADDRESS] , яка розташована поверхом вище. Вдень їй зателефонувала сусідка і повідомила, що вона її заливає, вона відповіла, що такого не може бути, оскільки коли вони щодня йдуть з дому постійно перекривають воду. Прийшовши додому вона відкривши двері побачила, що з стелі лилася вода і що в кімнаті все було залите. Вона зрозуміла, що це дійсно не з їх вини відбувається затоплення, а що це їх затоплюють і разом із сусідами почали шукати номер телефону власниці квартири [ADDRESS] , яка там давно не проживала. Після того, як власниця квартири [ADDRESS] приїхала та відкрила двері квартири [ADDRESS] то вона також зайшла туди і побачила, що вода лилась із стояків централізованого опалення, які були відрізані та нічим не заглушені та не закриті. Власниця квартири повідомила, що це не вона винна, а фірма яка проводила демонтаж стояків та робила електроопалення. Однак, вже після цієї події взагалі перестала з нею спілкуватись та навіть не вітається. Повідомила, що до квартири [ADDRESS] заходило дуже багато людей, майже всі сусіди там були. Повідомила, що пошкоджень дуже багато зазнало як житло, кухня, зала та спальня так і їхні речі, пошкоджено стіни, які тепер у плісняві, пішли тріщини та стелі, зіпсоване повністю їх нове ліжко з дерева, новий матрац, документи. Повідомила, що на її думку затоплення відбулось через те, що в 12 квартирі відрізали стояки, а 10 числа дали тепло до будинку і через те відбулось затоплення. Ближче до вечору було зафіксовано пошкодження та вона складала акт і ходила по сусідах щоб вони підписали. Повідомила і те, що квартира після затоплення на даний час не відновлена. На запитання представника відповідача, адвоката Ігнатенка В.М. свідок [PERSON] повідомила, що вона особисто не приймала участь у зібранні сусідів щодо відключення будинку від мережі централізованого опалення, однак мабуть підписала документ після їх проведення. Вона вважає, що затоплення відбулось через від`єднання труб теплопостачання, які були по кутам квартири. Пояснила, що вона була присутня під час того, як експерт проводила огляд квартири. Акт підписували всі сусіди, які були присутні та бачили пошкодження в квартирі, а [PERSON] підписали через те, що їх квартира також була пошкоджена від затоплення. Свідок [PERSON] в судовому засіданні пояснив, що він працює в КП «Смілакомунтеплоенерго» та йому відомо про те, що 04 листопада 2022 року рішенням виконавчого комітету Смілянської міської ради будинку [ADDRESS] було надано дозвіл на від`єднання будинку від системи централізованого опалення. Однак через те, що будинок на початок опалювального сезону не було від`єднано від системи централізованого теплопостачання то 11 листопада 2022 року до будинку було подано воду з метою початку опалювального сезону. Повідомив, що мешканці квартири [ADDRESS] звернулись до їхньої організації щоб вони допомогли їй тимчасово перекрити воду, оскільки вона їде і з метою уникнення неприємних ситуацій зробити так щоб не було можливості попадання води до вказаної квартири. Організацією було проведено відповідні роботи, а саме майстром [PERSON] 10 листопада 2022 року о 11 год. 00 хв. було проведено тимчасове перекриття водопостачання та складено акт про тимчасове перекриття системи водопостачання до квартири [ADDRESS] . Під час заповнення системи опалення водою до будинку проводяться гідравлічні випробування, які контролюються самими мешканцями будинку. В квартирі [ADDRESS] особисто він не був тому нічого повідомити стосовно механізму затоплення інших квартир не може. Вказав, що будинок [ADDRESS] має обладнання, яке дозволяє мешканцям будинку за необхідності перекрити подачу теплопостачання. Організація КП «Смілакомунтеплоенерго» не надає письмові дозволи на проведення робіт щодо від`єднання квартири від системи централізованого опалення, однак такий дозвіл було надано всім мешканцям будинку, оскільки будинок отримав дозвіл на від`єднання. Пояснив, що до будинку [ADDRESS] підприємство не планувало здійснювати подачу централізованого теплопостачання, оскільки там були значні пошкодження труб, які постійно перемерзали через відсутність теплоізоляції та порушення елементів конструкції технічного поверху, що могло призвести до пориву у будь який момент. На запитання представника позивача, адвоката Петренка О.В. свідок пояснив, що в момент подання теплоносія до будинку, вода в системі централізованого опалення будинку вже наявна, а не набирається одночасно з подачею теплоносія. Відповів, і про те, що йому не відомо чи перебувала вода в системі теплопостачання будинку станом на 10 листопада 2022 року. Свідок [PERSON] в судовому засіданні пояснила, що проживає в будинку [ADDRESS] та була свідком затоплення квартири [ADDRESS] в цьому будинку, яка належить [PERSON] . Вона разом із сусідкою, яка проживає в квартирі [ADDRESS] після того, як почули, що шумить вода в квартирі [ADDRESS] і затоплює квартиру [ADDRESS] , почали телефонувати до власниці квартири [ADDRESS] щоб вона бігла до квартири. Пояснила, що ще до приходу власниці квартири [ADDRESS] її чоловік у сусідньому будинку перекрив стояк водопостачання та після цього вода в квартирі [ADDRESS] шуміти перестала. Вона бачила, що квартири на другому та першому поверсі були залиті водою, яка текла з квартири [ADDRESS] , яка розташована на третьому поверсі над квартирою номер 8. Після того, як прийшли власники квартири [ADDRESS] вона зайшла до неї та побачила, що зі стояка теплопостачання, який було обрізано текла вода. Власниця квартири почала кричати чого ви позаходили та що там немає на що дивитись та просила нас вийти із належної їй квартири. Зазначила, що їй відомо про те, що на початку листопада 2022 року в квартирі [ADDRESS] проводились роботи по заміні опалення на електро і на наступний день близько 10 чи 11 години дня відбулась подія із затопленням з цієї квартири, квартири, яка розташована поверхом нижче. Повідомила і про те, що вона особисто бачила, що вода в квартирі [ADDRESS] витікала із стояка централізованого теплопостачання, які були розташовані в залі та на кухні. Свідок повідомила про те, що коли вона перебувала в квартирі [ADDRESS] то бачила, що стояки централізованого теплопостачання після їх відрізання не були закриті та що в неї є відеозапис на якому це зафіксовано. Після подій було складено акт, який вона підписала. Повідомила, що вона була і в квартирі [ADDRESS] , яка належить [PERSON] і бачила наслідки залиття. В квартирі було багато води, яка текла зі стелі, були пошкоджені стіни, меблі та практично все, що перебувало в кімнаті. Відповідачка заперечуючи проти позову зазначала, що на її думку її вина у затопленні квартири позивача відсутня, акт на який посилається позивач є не належним доказом, оскільки не відповідає за формою та власницю квартири [ADDRESS] [PERSON] не було запрошено під час складення акту. Зазначила, що на її думку шкода, яку просить стягнути позивач є значно завищеною. Згідно з частиною першою та пунктом 1 частини другої статті 22 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є, зокрема, втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Відповідно до частини першої статті 1166 ЦК України майнова шкода завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної особи або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування якщо вона доведе, що шкоду завдано не з її вини (частина друга статті 1166 ЦК України). Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Із положень п. п. 7, 18 Правил користування приміщеннями житлових будинків і гуртожитків, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 8 жовтня 1992 року № 572 (в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 24 січня 2006 року № 45), слідує, що власник квартири зобов`язаний використовувати приміщення житлового будинку за призначенням, забезпечувати збереження житлових і підсобних приміщень та технічного обладнання. При появі несправностей у квартирі вживати заходів до їх усунення власними силами або силами підприємства по обслуговуванню житла. За правилами статті 1192 ЦК України з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Таким чином, під збитками необхідно розуміти фактичні втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, витрати, вже зроблені потерпілим, або які мають бути ним зроблені, та упущену вигоду. При цьому такі витрати мають бути безпосередньо, а не опосередковано пов`язані з відновленням свого порушеного права, тобто з наведеного випливає, що без здійснення таких витрат неможливим було б відновлення свого порушеного права особою. Відповідно до матеріалів справи, а саме: копії графіку набору води КП «Смілакомунтеплоенерго» до початку опалювального періоду 2022 2023 року від 06 вересня 2022 року, копії графіку гідравлічного випробування магістральних та розподільчих тепломереж перед початком опалювального періоду 2022-2023 років, копії акту на гідравлічне випробування трубопроводу від 04 жовтня 2022 року, копії наказу № 86 від 19 жовтня 2022 року, копії графіку пуску котелень КП «Смілакомунтеплоенерго» відповідно до рішення Смілянського ВК № 396 від 12 жовтня 2022 року, копії акту № 992 на зняття пломби та відновлення газопостачання від 11 листопада 2022 року, акту зупинки котелень КП «Смілакомунтеплоенерго» по закінченню опалювального періоду 2022 2023 року, копії акту перевірки готовності теплового господарства до роботи в опалювальному сезоні 2022 2023 роках від 12 липня 2022 року, копії акту про відключення будівлі, в тому числі житлового будинку, від зовнішніх систем теплопостачання від 04 квітня 2023 року теплоносій до будинку [ADDRESS] можливо подавати від котельні № 16, що розташована по [ADDRESS] , заповнення системи теплопостачання, що забезпечується теплоносієм від котельні № 16, було здійснено 20 вересня 2022 року. Гідравлічні випробування на герметичність та цілісність тепломережі від котельні № 16 було здійснено 04 жовтня 2022 року. Роботу котельні № 16 розпочато 11 листопада 2022 року. Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у пункті 2 постанови від 27 березня 1992 року № 6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Для наявності деліктної відповідальності необхідна наявність складу правопорушення: а) наявність шкоди, б) протиправна поведінка заподіювача шкоди, в) причинний зв`язок між шкодою та поведінкою заподіювача, г) вина. Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини, якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. З огляду на викладене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу, саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності вини у завданні шкоди, а позивач доводить наявність шкоди та її розмір. Стаття 13 ЦПК України встановлює, що суд розглядає справи на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Згідно зі ст. 89 ЦПК України виключне право оцінки доказів належить суду, який має оцінювати докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. З огляду на наведене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності його вини в завданні шкоди позивачу, тоді як на позивача покладено тягар доведення факту наявності шкоди. Обґрунтовуючи позовні вимоги, позивач на підтвердження обставини залиття квартири та спричинення йому шкоди надав до суду акт про наслідки залиття житлового приміщення від 11 листопада 2022 року, фото таблиці наслідків залиття квартири [ADDRESS] , лист ФОП [PERSON] , висновок експерта № 1302/23 від 13 лютого 2023 року. Відповідно до Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76, зареєстрованих в Міністерстві юстиції України 25 серпня 2005 року № 927/11207, передбачено, що у разі залиття квартири складається відповідний акт (пункт 2.3.6 Правил). В додатку № 4 до цих Правил зазначено, що факт залиття квартири та його наслідки фіксується актом комісійного обстеження квартири за участю представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, представників організації (підприємства), яка згідно з укладеною угодою обслуговує внутрішньо-будинкові системи опалення та водопостачання, представника власника будинку, будинкового комітету та затверджується начальником організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. Присутність зацікавлених осіб від потерпілої сторони та з боку винної є обов`язковою. В акті повинно бути відображено: дата складання акта (число, місяць, рік); прізвища, ініціали та посади членів комісії; прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності; характер залиття та його причини; завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість); висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття. Відповідно до роз`яснення, наданого Міністерством з питань житлово-комунального господарства України у листі від 29 грудня 2009 року № 12/20-11-1975, вказується, що п. 2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76, у разі аварії і залиття квартир складається відповідний акт. Додатком 4 до Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій встановлено форму згаданого акта. Тобто, факт залиття квартири та його наслідків фіксується актом комісійного обстеження квартири за участю представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди обслуговує внутрішньобудинкові системи опалення, водопостачання та водовідведення, представника (власника) будинку, будинкового комітету та затверджується начальником організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. Присутність зацікавлених осіб як від потерпілої, так і від винної сторін є обов`язковою. В акті повинно бути відображено: дата складання акта; прізвища, ініціали та займані посади членів комісії; прізвище, ім`я, по батькові власника, наймача, орендаря, квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності; прізвище, ім`я, по батькові власника, наймача, орендаря квартири, з вини якого сталося залиття; адреса квартири, поверх, форма власності; характер залиття та його причини; завдана матеріальна шкода, обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість; висновок комісії щодо встановлення вини особи, яка вчинила залиття. Акт обов`язково має бути підписаний всіма членами комісії. Відмова від підпису складеного акта присутніми особами від потерпілої сторони та з боку винної, не впливає на його чинність: у такому випадку в акті має бути зазначено, що згадані особи (прізвище, ім`я по батькові) підписувати складений акт відмовилися з тих чи інших причин. Окрім цього, в актах повинна бути вказана чітка причина залиття, як того вимагає Додаток 4 до п. 2.3.6 зазначених Правил: «чітко зазначити причини». Проста фіксація залиття водою не буде розцінена судом як належний доказ того, що залиття сталося з вини відповідача. Дослідивши та проаналізувавши доданий позивачем до позовної заяви акт від 11 листопада 2022 року, суд доходить висновку, що він не відповідає вимогам, викладеним у Правилах, оскільки він складений без участі представників організації (підприємства), яка є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, без представників організації (підприємства), яка згідно з укладеною угодою обслуговує внутрішньо-будинкові системи опалення та водопостачання, без представника будинкового комітету. У акті відсутні висновки комісії щодо встановлення вини особи, яка вчинила залиття. У наданому акті відсутні відомості про те, що власниця квартири [ADDRESS] ознайомлена зі складеним актом або відмовилася від ознайомлення. Суд вважає слушними доводи відповідачки про невідповідність наданого позивачем акту від 11 листопада 2022 року до вимог Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій. Суд враховує правову позицію, викладену у постанові Верховного Суду від 21.02.2018 у справі № 2-1974/11, відповідно до якої акт, який не відповідає вимогам, викладеним у Правилах, не може бути належним і допустимим доказом заподіяння відповідачем майнової шкоди. Верховний Суд станом на час розгляду справи не відступив від даної правової позиції. Отже, враховуючи, що акт огляду від 11 листопада 2022 року не відповідає вимогам, викладеним у Правилах, та висновок комісії (до якої не включено всіх учасників, які повинні були б бути під час складення акту) щодо винності саме власника квартири [ADDRESS] , вказаний акт, згідно з ч. 1 ст. 78, ст. 79,\~\~\~\~\~\~ ст. 80 ЦПК України, не може бути єдиним доказом на підтвердження позовних вимог, оскільки оформлений з порушенням зазначених вимог. Однак сама лише не відповідність наданого позивачем [PERSON] акту, затвердженій законодавством у Порядку формі, не може бути підставою для відмови у позові, оскільки надані позивачем докази, у своїй сукупності, надають суду змогу дійти до висновку про наявність обставин, які входять до предмету доказування. Предметом доказування у цій справі є факт залиття, наявність та розмір заподіяної шкоди, винність дій відповідачки, причинно-наслідковий зв`язок між шкодою та діями відповідачки. Як встановлено судом, факт залиття квартири [ADDRESS] , яка належить [PERSON] , сталось внаслідок витоків рідини з трубопроводу системи централізованого опалення в листопаді 2022 року, що підтверджується зібраними у справі доказами, зокрема і показами свідків, наданими в судовому засіданні, висновком експерта, відеозаписом на якому зображена квартира [ADDRESS] в якій відбувається витік води із відрізаних стояків системи теплопостачання та вода тече до квартири, що розташована поверхом нижче та фототаблицями. Таким чином, оцінивши в сукупності надані докази, суд приходить до висновку, що залиття квартири позивача сталося через витік води у квартирі відповідачки поверхом вище, та внаслідок цих подій позивачу завдано майнової шкоди. Посилання відповідачки на неналежність доказу, а саме акту про наслідки залиття житлового приміщення у зв`язку з тим, що ніхто не обстежував інженерні мережі теплопостачання у належній їй квартирі та не повідомляв її про складання акту про залиття квартири, спростовуються допитаними в ході розгляду справи свідками, тому суд їх відхиляє. Вказаний акт в сукупності з показами свідків, фотокартками квартири позивача, відеозаписом здійсненим у квартирі належній відповідачці, висновком експерта та іншими доказами є належним та допустимим доказом у справі. Відповідно до висновку експерта № 1302/23 від 13 лютого 2023 року експертом на підставі натурального огляду та наявного акту про затоплення було встановлено, що в житловій кімнаті № 5 площею 11,9 кв.м. на поверхні стін сліди замокання, знебарвлення малюнка, забруднення, відставання шпалер від основи та відставання шпалер від стін, орієнтовною площею до 4,4 кв.м., на поверхні стелі сліди замокання, забруднення та руді плями, здуття та відлущування шару пофарбування водними сумішами та часткове відпадання штукатурного шару з шаром пофарбування олійною фарбою, дверні коробки та двері викривлення по горизонталі внаслідок набрякання, спостерігається просідання та нещільний притул полотен до коробки у дверних блоках, тріщини на поверхні масляного фарбування, підлога здуття і відставання ДСП, внаслідок чого відчутний скрип та бухтіння під час ходіння. Житлова кімната № 4 площею 18,6 кв.м. на поверхні стін сліди замокання, руді плями, пошкодження шару штукатурки, знебарвлення малюнка, забруднення та відставання шпалер від основи; на поверхні стелі сліди замокання, руди плями, пошкодження та забруднення шару фарби, спостерігаються грибкові утворення, здуття та відлущування шару пофарбування водними сумішами та часткове відпадання штукатурного шару з шаром пофарбування олійною фарбою, підлога здуття і відставання ДСП, внаслідок чого відчутний скрип та бухтіння під час ходіння. Характер і місце розташування пошкоджень оздоблюваних покриттів конструкцій, які зазначені вище свідчить про те, що такі пошкодження ймовірно утворилися внаслідок залиття рідиною з вище розташованих приміщень або конструкцій будівлі. Вказані обставини свідчать, про причинно-наслідковий зв`язок між затопленням квартири [ADDRESS] та витоком води з квартири [ADDRESS] , яка знаходиться над квартирою [ADDRESS] , належною позивачу, про що і вказано в Акті про наслідки залиття житлового приміщення та поясненнях свідків, наданих в судовому засіданні. Сам факт складання акту про залиття квартири без участі відповідачки не спростовує її вину, як власниці квартири. Аналогічного висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 13 березня 2019 року у справі № 727/6631/17, провадження № 61-11357св18. При цьому, сам по собі акт є лише одним із доказів, що підтверджує факт заподіяння шкоди. Зазначене відповідає висновкам, викладеним у постановах Верховного Суду від 27 березня 2019 року у справі №643/19078/15 та від 29 травня 2019 року у справі №645/2087/15. Будь-яких доказів того, що описані у висновку експерта матеріальні збитки, пошкодження утворились не внаслідок залиття 10 листопада 2022 року та/або з вини відповідача, а з інших причин, матеріали справи не містять. Згідно із ст. 1192 ЦК України, з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягає відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для встановлення пошкодженої речі. Водночас, відповідачка не спростувала належними та допустимими доказами своєї вини у залитті квартири позивача, клопотання про проведення відповідних судових експертиз, зокрема на предмет визначення причин залиття квартири позивача, не заявляла та не надала інших доказів щодо розміру спричиненої позивачу майнової шкоди, хоча це є її процесуальним обов`язком, оскільки у спірних правовідносинах діє презумпція вини заподіювача шкоди. Відповідно до ст. ст. 12, 13 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Частиною 6 статті 81 ЦПК України встановлено, що доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. З врахуванням обставин справи, дослідивши наявні у справі докази, надавши їм належну оцінку, суд приходить до висновку про наявність правових підстав для задоволення позовних вимог про стягнення з відповідачки на користь позивача майнової шкоди завданої внаслідок залиття квартири в розмірі\~ 87075 грн. 94 коп. Щодо позовних вимог про відшкодування моральної шкоди, суд приходить до наступного. Відповідно до ст. 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає, у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої. Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. За приписами ч. 1 ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Згідно п. 5 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» від 31 березня 1995 року\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~ № 4 відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювана, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювана та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з`ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору. Суд погоджується з доводами позивача про перенесені ним моральні переживання внаслідок пошкодження належного йому майна, та враховуючи характер та обсяг душевних страждань, яких зазнав позивач, їх характеру, та виходячи із засад розумності, виваженості та справедливості, суд вважає за необхідне позовні вимоги про відшкодування моральної шкоди задовольнити та стягнути з відповідачки на його користь 8000 грн. на відшкодування моральної шкоди. Окрім цього, до стягнення з відповідачки на користь позивача підлягають понесені ним витрати по сплаті судового збору у розмірі 1073 грн. 60 коп., що відповідає вимогам ч. 1\~\~\~\~\~ ст. 141 ЦПК України. Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать зокрема, витрати пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи та витрати на професійну правничу допомогу. Відповідно до ч. 1, 2 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: 1) у разі задоволення позову - на відповідача. Стосовно витрат позивача по оплаті висновку експерта в сумі 8250 грн. то суд зазначає, що відповідно до ч. 6 ст.139 ЦПК України розмір витрат на підготовку експертного висновку на замовлення сторони, проведення експертизи, залучення спеціаліста, оплати робіт перекладача встановлюється судом на підставі договорів, рахунків та інших доказів. Враховуючи, що звіт був наданий на замовлення позивача, який сплатив на рахунок ФОП [PERSON] 8250 грн., що підтверджується квитанцією до прибуткового касового ордера № 48 від 13 лютого 2023 року, суд вважає необхідним стягнути їх з відповідачки на користь позивача. Щодо витрат на правничу допомогу. Суд зазначає, що відповідно до ч. 3 ст.137 ЦПК України для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Відповідно до правової позиції Об`єднаної палати Верховного Суду у складі суддів Касаційного господарського суду, викладеної в постанові від 03.10.2019 у справі\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~ № 922/445/19, розмір витрат на оплату професійної правничої допомоги адвоката встановлюється і розподіляється судом згідно з умовами договору про надання правничої допомоги при наданні відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, як уже сплаченої, так і тієї, що лише підлягає сплаті (буде сплачена) відповідною стороною або третьою особою. Отже, витрати на надану професійну правничу допомогу у разі підтвердження обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості підлягають розподілу за результатами розгляду справи незалежно від того, чи їх уже фактично сплачено стороною/третьою особою чи тільки має бути сплачено. За змістом пункту 1 частини другої статті 137 ЦПК України здійснені стороною у справі судові витрати на правничу допомогу визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою (постанова Великої Палати Верховного Суду від 19 лютого 2020 року у справі № 755/9215/15-ц). У постанові Великої Палати Верховного Суду від 27 червня 2018 року у справі\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~ № 826/1216/16 (провадження № 11-562ас18) зроблено висновок, що склад та розмір витрат, пов`язаних з оплатою правової допомоги, входить до предмета доказування у справі. На підтвердження цих обставин суду повинні бути надані договір про надання правової допомоги (договір доручення, договір про надання юридичних послуг та ін.), документи, що свідчать про оплату гонорару та інших витрат, пов`язаних і з наданням правової допомоги, оформлені у встановленому законом порядку (квитанція до прибуткового касового ордера, платіжне доручення з відміткою банку або інший банківський документ, касові чеки, посвідчення про відрядження). Зазначені витрати мають бути документально підтверджені та доведені. Як вбачається з матеріалів справи, на підтвердження понесених витрат на професійну правничу допомогу позивачем надано договір про надання правничої допомоги від 29 жовтня 2024 року, копію свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю № 484 від 02 липня 2012 року, квитанцію № 03-25, відповідно до якої [PERSON] сплатив адвокату Холодняку В.М. 5000 грн. за надання\~ юридичних послуг, акт виконаних робіт по Договору про надання правничої допомоги від 29 жовтня 2024 року від 05 червня 2025 року. Таким чином, при визначенні суми відшкодування суд має виходити з критерію реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерію розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи. Суд, з урахуванням викладеного, вважає вказані витрати є співмірними зі складністю справи та обсягом вище зазначених наданих правничих послуг, що є підставою для їх стягнення з відповідачки. При цьому суд бере до уваги, що Європейський суд з прав людини у рішенні від 10 лютого 2010 року у справі «Серявін та інші проти України» зауважив, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях, зокрема, судів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод (далі Конвенція) зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення. У справі «Трофимчук проти України» ЄСПЛ також зазначив, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не можна розуміти як вимогу детально відповідати на кожен довід. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи. Суд зазначає, що усі інші аргументи сторін вивчені та досліджені судом, однак є такими, що не потребують детального аналізу у судовому рішенні, оскільки вище наведених висновків суду не спростовують та по суті на них не впливають.

Outcome: approved