Jurisdiction: civil
Date: 2025-07-09 00:00:00

Позивач Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Новий -14», від імені та в інтересах якого діє представник позивача адвокат Українцева К.Л., звернулося до суду з позовом до [PERSON] про стягнення заборгованості по внескам і платежам до ОСББ «Новий -14». В обґрунтування позовних вимог вказала, що 18 червня 2017 року відбулися установчі збори співвласників багатоквартирного будинку за місцезнаходженням: [ADDRESS] , на яких більшістю голосів співвласників було прийнято рішення про створення Об`єднання співвласників\~багатоквартирного будинку\~«Новий -14»\~ (далі - Об`єднання) та затверджено статут Об`єднання. 20 липня 2017 року Об`єднання було зареєстровано в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань. Об`єднанню присвоєно ідентифікаційний код юридичної особи: 41472220. Зазначила, що для фінансування самозабезпечення об`єднання співвласники сплачують відповідні внески і платежі в розмірах, установлених загальними зборами об`єднання. 31 жовтня 2020 року відбулися чергові загальні збори Об`єднання (протокол №5), на яких було прийнято рішення про затвердження кошторису витрат Об`єднання на період з 01.01.2021 по 31.12.2021 у розмірі 180 329 грн. 62 коп. на місяць. А також затверджено розмір внеску на управління/утримання будинку та прибудинкової території: для житлових приміщень - 7,54 грн./м2; для нежитлових приміщень - 9,89 грн./м2. Згідно розділу IV протоколу №5 загальних зборів Об`єднання від 31.10.2020, якщо зазначений кошторис не переглядається загальними зборами після 31.12.2021, він діє на наступний календарний рік. Вказала, що [PERSON] , згідно даних Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, є власником квартири [ADDRESS] . За період з 01 квітня 2021 року по 01 липня 2024 року за відповідачем по квартирі [ADDRESS] утворилася заборгованість по сплаті внесків на утримання будинку та прибудинкової території у розмірі 19 423 грн. 04 коп. На суму основного боргу по квартирі [ADDRESS] , у розмірі 19 423 грн. 04 коп., розмір інфляційного збільшення склав 8 282 грн. 55 коп., три проценти річних 1 957 грн. У зв`язку з чим позивач просить суд стягнути з [PERSON] (РНОКПП: [NUMBER] ) на користь Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «НОВИЙ-14» (IBAN: [NUMBER] АТ КБ «Приватбанк», МФО: 305299, ЄДРПОУ: 41472220, місцезнаходження: 08292, Київська обл., м. Буча, вул. Нове Шосе, буд.14) заборгованість по внескам та платежам в ОСББ у сумі 29 662 (двадцять дев`ять тисяч шістсот шістдеся дві) гривні 59 копійок, з яких 19 423 (дев`ятнадцять тисяч чотириста двадцять три) гривні 04 копійки - сума основного боргу, 8 282 (вісім тисяч двісті вісімдесят дві) гривні 55 копійок - сума інфляційного збільшення та 1 957 (одна тисяча дев`ятсот п`ятдесят сім) гривень - три проценти річних; витрати на судовий збір - 3028,00 грн. та професійну правничу допомогу у розмірі 4 000 грн. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ Ухвалою Ірпінського міського суду Київської області від 03 вересня 2024 року провадження по справі було відкрито, розгляд справи вирішено проводити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін за наявними у справі матеріалами. У відповідності до частини 8 статті 279 ЦПК України при розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їх усні пояснення та показання свідків. Судові дебати не проводяться. Положеннями\~статті 174 ЦПК України закріплено, що при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом. Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву. Подання заяв по суті справи є правом учасників справи. Клопотань від сторін про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін не надійшло. Відповідач повідомлялася про розгляд справи судом належним чином за зареєстрованим місцем проживання. Відзив на позов та клопотання від відповідача не надходили. Відповідно до ч. 8 ст. 178 ЦПК України, у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами. Відповідно до поштового повідомлення, копія ухвали про відкриття провадження у справі та копія позовної заяви разом з копіями доданих до неї документів, які направлялись за місцем реєстрації місця проживання відповідача [PERSON] , повернулись на адресу суду з відміткою Укрпошти від 01.11.2024 р. «за закінченням терміну зберігання». У наданий в ухвалі час від сторін не надійшло заперечення проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження чи клопотання про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін. Через відсутність від відповідача клопотань та відзиву на позов, у відповідності зі ст. 280 ЦПК України, суд вважає можливим розглянути справу на підставі наявних у ній доказів та ухвалити заочне рішення. Оскільки розгляд справи відбувається в порядку спрощеного позовного провадження, судове засідання в справі не проводилось та особи, які беруть участь у справі не викликались. За даних обставин, суд вирішує справу за наявними матеріалами, що передбачено частиною 8 статті\~178 ЦПК України. Суд, повно і всебічно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, вважає, що позов підлягає задоволенню з таких підстав. Відповідно до ч. 1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Згідно ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до ч. 1, 2, 3, 4 ст. 10 ЦПК України суд при розгляді справи керується принципом верховенства права. Суд розглядає справи відповідно до Конституції України, законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України. Суд застосовує інші правові акти, прийняті відповідним органом на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що встановлені Конституцією та законами України. Суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права. Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом (ч. 1, 2, 3 ст. 12 ЦПК України). Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд має право збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи лише у випадках, коли це необхідно для захисту малолітніх чи неповнолітніх осіб або осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності (ч.ч.1, 2, 3 ст. 13 ЦПК України). У відповідності до вимог ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Частиною першою статті 15 ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Згідно ст. 263 ЦПК України, судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Оцінюючи аргументи, викладені в позовній заяві суд в тому числі керується прецедентною практикою Європейського суду з прав людини, який зазначав, що хоча п. 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. (рішення у справі «Руїз Торіха проти Іспанії» (Ruiz Toriya v. Spaine), рішення від 09.12.94 р., Серія A, № 303-A, параграф 29). Так, судом встановлено, що [PERSON] є власником квартири що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , та є співвласником багатоквартирного будинку, в якому створено ОСББ «Новий-14», що підтверджується інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно. ОСББ «Новий-14» було створено на підставі рішення установчих зборів співвласників (протокол установчих зборів від «18» червня 2017 року). Зареєстровано ОСББ «Новий-14» в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань 20 липня 2017 року. Об`єднанню присвоєно ідентифікаційний код юридичної особи: 41472220. Відносини з приводу створення та діяльності об`єднань співвласників багатоквартирних об`єднань регулюються Законом України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» та їх статутом. Відповідно до приписів ст.1 Закону України «Про ОСББ», власники квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку є співвласниками багатоквартирного будинку. Згідно з приписами ст. 322 ЦК України тягар утримання майна покладається на власника, а саме: власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Статутом ОСББ «Новий-14» передбачено аналогічні обов`язки співвласників. Так, пп. 5.1.2 п. 5.1 розділу 5 «Джерела фінансування, порядок використання майна та коштів Об`єднання» Статуту передбачено, що внески і платежі співвласників є коштами та одним з джерел фінансування Об`єднання. Пунктом 5.3 Статуту визначено, що сплата встановлених загальними зборами Об`єднання внесків і платежів, у тому числі відрахуванню до ремонтного, резервного фондів у розмірах і в строки, що встановлені загальними зборами Об`єднання, є обов`язковою для всіх співвласників. У п.5.5 Статуту зазначено, що порядок сплати, перелік та розміри внесків і платежів співвласників, у точу числі відрахувань до резервного, ремонтного фондів, встановлюються загальними зборами Об`єднання відповідно до законодавства та Статуту. Згідно зі статтею 10 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» до виключної компетенції загальних зборів співвласників відноситься визначення порядку сплати, переліку та розмірів внесків і платежів співвласників. Рішення загальних зборів, прийняте відповідно до статуту, є обов`язковим для всіх співвласників. Так, рішенням загальних зборів ОСББ «Новий-14» від 31 жовтня 2020 року (протокол № 5) було затверджено розмір внесків та порядок їх сплати в ОСББ «Новий-14» у розмірі для житлових приміщень -7,54 грн./м2; для нежитлових приміщень - 9,89 грн./м2. Статтею 13 Закону визначено у разі відмови співвласника сплачувати внески і платежі на утримання та проведення реконструкції, реставрації, поточного і капітального ремонтів, технічного переоснащення спільного майна об`єднання або за його дорученням управитель має право звернутися до суду. Згідно із статтею 15 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» (далі Закон) співвласник зобов`язаний своєчасно і в повному обсязі сплачувати належні внески і платежі, а також виконувати рішення статутних органів, прийняті у межах їхніх повноважень. Пунктом 6.5. Статуту ОСББ «Новий-14» закріплено, що співвласник зобов`язаний виконувати обов`язки, передбачені Статутом Об`єднання (пп.6.5.1.); виконувати рішення статутних органів, прийняті у межах їхніх повноважень (6.5.2.); своєчасно і в повному обсязі сплачувати належні внески і платежі (6.5.8.). Статтею 17 Закону визначено, що Об`єднання має право вимагати від співвласників своєчасної та у повному обсязі сплати всіх внесків і платежів, у тому числі відрахувань до резервного та ремонтного фондів, в тому числі звертатися до суду в разі відмови співвласника своєчасно та у повному обсязі сплачувати всі внески і платежі, у тому числі відрахування до резервного та ремонтного фондів. Належне утримання будинку та прибудинкової території є основною діяльністю ОСББ у відповідності до статті 4 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку». З метою утримання будинку та прибудинкової території ОСББ «Новий-14» замовляє житлово-комунальній послуги з утримання будинків та прибудинкових територій у суб`єктів господарювання, які надають ці послуги. Претензій щодо якості та обсягів послуг з утримання будинку та прибудинкової території від Боржника не надходило. Згідно довідки про стан взаємних розрахунків за період з 01.04.2021 по 31.07.2024 та розрахунку заборгованості, наданого позивачем, розмір заборгованості відповідача з врахуванням інфляційних витрат та санкцією у вигляді 3% річних, визначених ч. 2 ст. 625 ЦК України складає 19 423 грн. сума боргу; 8 282,55 грн. інфляційне збільшення; 1 957 грн. штрафні санкції у вигляді 3% річних. Відповідно до ст. 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. У відповідності до ч.1 ст. 509 ЦК України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. У відповідності до ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватись належним чином, відповідно до умов договору. Згідно ч.1 ст. 530 ЦК України якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Відповідно до ст. 11 Цивільного Кодексу України, одною із підстав цивільних прав і обов`язків є правочин. Пунктом 3 ст. 202 ЦК України визначено поняття одностороннього правочину. У відповідності з нормами п. 5 ст. 202 ЦК України до прав та обов`язків, які випливають з одностороннього правочину, застосовуються норми як до договору. Таким чином, між позивачем та відповідачем виникли відносини, що породжують цивільні права та обов`язки, оскільки позивач надає житлово-комунальні послуги, а Відповідач ними користується. Обов`язки споживача житлового приміщення щодо своєчасної оплати житлово-комунальних послуг закріплений в ст. 25 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», а також в пункті 7 Правил користування приміщеннями житлових будинків, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України № 572 від 08.10.1992 року (у редакції Постанови КМУ №45 від 24.01.2006 року). Відповідно до ст. 625 ЦК України, боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. Оскільки, боржник є власником квартири в будинку, де створено ОСББ «Новий-14», користується послугами з утримання будинку, споруд та прибудинкової території, у нього виникає зобов`язання з оплати споживчих послуг на користь виконавця цих послуг, що в свою чергу є підставою для задоволення позовних вимог про стягнення з відповідача на користь позивача заборгованості по внескам та платежам в повному обсязі. За таких обставин суд вважає за необхідне стягнути з відповідача заборгованість в розмірі 29 662, 59 грн \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ Оскільки суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню, згідно з положеннями\~ст. 141 ЦПК України\~з відповідача на користь позивача слід стягнути суму сплаченого судового збору у розмірі 3 028,00 грн. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ Щодо вимог про стягнення витрат на професійну правничу допомогу, суд зазначає, що розподіл судових витрат не є позовною вимогою, має компенсаційний характер і є певною мірою відповідальністю кожної зі сторін за вчинення дій, в тому числі процесуальних, під час розгляду справи. Вирішення цього питання є обов`язком суду, яке вирішується за результатами розгляду справи в залежності від того, яке рішення приймається судом. \~ \~ \~ \~ Ст. 137 ЦПК України детально описує порядок визначення та відшкодування вказаних витрат. Відповідно до ч. 1 ст. 137 ЦПК України, витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. Відповідно до ч. 2 ст. 137 ЦПК України, за результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ Відповідно до ч. 3 ст. 137 ЦПК України, для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Відповідно до ч. 4 ст. 137 ЦПК України, розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ Відповідно до ч. 5 ст. 137 ЦПК України, у разі недотримання вимог частини четвертої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами. Відповідно до ч. 6 ст. 137 ЦПК України, обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ Згідно з ч. 3 ст. 141 ЦПК України, при вирішенні питання про розподіл судових витрат суд враховує: чи пов`язані ці витрати з розглядом справи; чи є розмір таких витрат обґрунтованим та пропорційним до предмета спору з урахуванням ціни позову, значення справи для сторін, в тому числі чи міг результат її вирішення вплинути на репутацію сторони або чи викликала справа публічний інтерес; поведінку сторони під час розгляду справи, що призвела до затягування розгляду справи, зокрема, подання стороною явно необґрунтованих заяв і клопотань, безпідставне твердження або заперечення стороною певних обставин, які мають значення для справи, безпідставне завищення позивачем позовних вимог тощо; дії сторони щодо досудового вирішення спору та щодо врегулювання спору мирним шляхом під час розгляду справи, стадію розгляду справи, на якій такі дії вчинялися. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ Згідно зі ст. 30 Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність», гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту. Порядок обчислення гонорару (фіксований розмір, погодинна оплата), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо визначаються в договорі про надання правової допомоги. При встановленні розміру гонорару враховуються складність справи, кваліфікація і досвід адвоката, фінансовий стан клієнта та інші істотні обставини. Гонорар має бути розумним та враховувати витрачений адвокатом час. \~ \~ \~ \~ При визначенні суми відшкодування, суд має виходити з критеріїв реальності понесення адвокатських витрат, а також критерію розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи та фінансового стану обох сторін. Ті самі критерії застосовує Європейський суд з прав людини - заявник має право на компенсацію судових витрат та інших витрат, лише якщо буде доведено, що такі витрати були фактичними та неминучими, а їхній розмір - обґрунтованим (рішення у справі «East/West Alliance Limited» проти України»). \~ \~ \~ \~ На підтвердження витрат на професійну правничу допомогу надано: копію договору про надання професійної правничої допомоги № 23/2024 від 19 липня 2024 року, копію акту наданих послуг № 01/2024 від 06 серпня 2024 року, копію платіжної інструкції № 471 від 06.08.2024 року. Дослідивши, надані на підтвердження надання позивачу правової допомоги та її розміру, документи, враховуючи складність справи, значення справи для сторони, розгляд справи у спрощеному позовному провадженні без повідомлення сторін, з урахуванням вимог розумності та справедливості, суд дійшов висновку, про часткове задоволення заявлених витрат на професійну правову допомогу у розмірі 3 000,00 гривень. На підставі вищевикладеного,

Outcome: approved