Jurisdiction: civil
Date: 2025-07-08 00:00:00

31.08.2023 до Соснівського районного суду м.Черкаси звернулася [PERSON] , з позовними вимогами до Соснівського відділу державної виконавчої служби Черкаського міського управління юстиції, третя особа - Публічне акціонерне товариство Комерційний банк «Приватбанк» про зняття арешту з майна. В позовній заяві вказувала на те, що звернулася до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, щоб отримати витяг з державного реєстру речових прав на квартиру, яка належить позивачу і знаходиться за адресою: [ADDRESS] , щоб оформити документи на Е-Відновлення, оскільки квартира була розбита у березні місяці\~2022\~року, під час військових дій. Під час отримання витягу позивач отримала інформацію з Єдиного реєстру заборон відчуження об?єктів нерухомого майна відповідно до якого квартира знаходиться в арешті нерухомого майна. Реєстраційний номер обтяження\~11833885. Зареєстровано 11.11.2011 за № \~11833885\~ресстратором: Черкаська філія державного підприємства «Інформаційний центр» Міністерства юстиції України. Згідно із відповіддю на заяву від 20.06.\~2023\~року до Соснівського відділу ДВС Черкаського МУЮ позивачці, згідно з листом від 20.07 2023 року N?66133 стало відомо, що відповідно до автоматизованої системи виконавчих проваджень на виконанні перебували виконавчі провадження: №\~29785954\~з примусового виконання виконавчого листа Соснівського райсуду міста Черкас N? 2-1814 від 25.10.2011\~про стягнення з [PERSON] на користь ПАТ «Приватбанк» боргу в сумі 19563.37 грн., яке повернуто; - N?\~32649633\~з примусового виконання виконавчого листа Соснівського райсуду м. Черкас N? 2н-162 від 01.03.2012\~про стягнення з [PERSON] на користь держави судового збору в сумі 25,50 грн., яке повернуто; - N?\~22837357\~з примусового виконання виконавчого листа Соснівського райсуду м. Черкас N? 2-4989 від 22.11.\~2010\~про стягнення з [PERSON] на користь КС «Копійка до копійки» боргу в сумі 14 808,65 грн, яке повернуто; N?\~20848451\~з примусового виконання виконавчого листа Соснівського райсуду м. Черкас N? 2-1359 від 26.07.2010\~про стягнення з [PERSON] на користь «Українська аграрно-страхова компанія» боргу в сумі 2 479,95 грн., яке повернуто. Зазначено, що у зв?язку з наявною заборгованістю у сумі 40 892, 74 грн. підстави для скасування арешту на час завершення виконавчого провадження були відсутні, а отже арешти залишаються чинні і підлягають зняттю в загальному порядку відповідно до ст.. 59 Закону України «Про иконавче провадження». Позивач зазначає, що ця заборгованість нею була погашена за власні кошти. Довідку про відсутність заборгованості від ПАТ «Приватбанк» надана 24.07.2023, а довідки про відсутність заборгованості від КС «Копійка до копійки» і «Українська аграрно-страхова компанія» надати не має можливості в зв?язку з припиненням їхньої діяльності. З даного приводу позивач повторно звернулася з заявою від 24.07.\~2023\~року до Соснівського віллілу ДВС Черкаського МУЮ. На моє звернення мені листом від 18.08 2023 року N? 73903 було дано відповідь, в якій вказано що відповідно до автоматизованої системи виконавчих проваджень на виконанні перебували виконавчі провадження: N?\~29785954\~з примусового виконання виконавчого листа Соснівського райсуду міста Черкас N? 2-1814 від 25.10.2011\~про стягнення з [PERSON] на користь ПАТ «Приватбанк» боргу в сумі 19563.37 грн., яке повернуто. (Надійшов лист АТ «Приватбанк» від 24.07.2023 про відсутність заборгованості). N?\~32649633\~з примусового виконання виконавчого листа Соснівського райсуду м. Черкас N? 2н-162 від 01.03.2012\~про стягнення з [PERSON] на користь держави судового збору в сумі 25,50 грн., яке повернуто. N?\~22837357\~з примусового виконання виконавчого листа Соснівського райсуду м. Черкас N? 2-4989 від 22.11.\~2010\~про стягнення з [PERSON] на користь КС «Копійка до копійки» боргу в сумі 14 808,65 грн, яке повернуто. N?\~20848451\~з примусового виконання виконавчого листа Соснівського райсуду м. Черкас N? 2-1359 від 26.07.2010\~про стягнення з [PERSON] , на користь «Українська аграрно-страхова компанія» боргу в сумі 2 479,95 грн., яке повернуто. Позивач просить зняти арешт з усього майна [PERSON] , накладений постановою державного виконавця Соснівського відділу державної виконавчої служби Черкаського міського управління юстиції від 11.11.2011\~року N?\~11833885. Ухвалою Соснівського районного суду м.Черкаси від 08.09.2025 справа направлена за підсудністю до Дзержинського районного суду м. Харкова. Ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 01.121.2023 відкрито провадження у справі та справа призначена до розгляду в порядку загального позовного провадження. 09.01.2024 представником відповідача через систему «Електронний суд» надано відзив на позовну заяву, відповідно до якого представник просить відмовити у задоволенні позовних вимог в повному обсязі у зв`язку із поданням позову до неналежного відповідача. Згідно із ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 01.07.2024 за клопотанням позивача замінено неналежного позивача у справі на ПАТ КБ «Приватбанк» та залучити до участі у справі у якості третьої особи Перший відділ державної виконавчої служби у м.Черкаси Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ). 23.08.2024 від представника відповідача АТ КБ «Приватбанк» надійшли пояснення на позовну заяву, які за своєю суттю і відзивом на позов, відповідно до яких представник зазначає, що позовні вимоги пред`явлені до АТ КБ «ПриватБанк», який не може виконати вказані вимоги у зв`язку з відсутністю об`єктивної можливості це зробити, а отже позовні вимоги не підлягають задоволенню через пред`явлення позову до неналежного відповідача. Крім того, просимо суд звернути увагу, що право Позивача на майно яке вона просить звільнити з-під арешту, банком не оспорюється. Відповідно до ухвали суду від 15.10.2024 підготовче провадження у справі закрито та справа призначена до судового розгляду по суті. Позивач в судове засідання не з`явився, матеріали справи містять заву про проведення розгляду справи за його відсутності. Позов підтримує та просить задовольнити. Представник відповідача в судове засідання не з`явився, матеріали справи містять заяву про розгляд справи за відсутності представника відповідача. Представник третьої в судове засідання не з`явився, від нього надійшла заява про проведення розгляду справи за його відсутності. За наявності у справі достатніх доказів, суд приходить до висновку про розгляд справи за відсутності сторін, що не з`явилися в судове засідання. Суд, вивчивши та дослідивши матеріали справи, приходить до наступного висновку. Судом встановлено, що відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно , Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження обєктів нерухомого майна за № 335092073 від 08.06.2023, [PERSON] є власником однокімнатної квартири за адресрю: [ADDRESS] . Також відповідно до зазначеної Інформації квартира за адресою: [ADDRESS] , що належить [PERSON] , обтяжена арештом нерухомого майна, реєстраційний номер обтяження 11833885, зареєстровано 11.11.2011 року на підставі постанови про арешт майна боржника та заборони на його відчуження у виконавчому провадженні № 29785954, Соснівського ВДВС ЧМУЮ. Згідно із листом від 08 серпня 2023 року за № 73903 Першого відділу Державної виконавчої служби у місті Черкаси зазначено, що відповідно до автоматизованої системи виконавчих проваджень на виконанні перебували виконавчі провадження N?\~29785954\~з примусового виконання виконавчого листа Соснівського райсуду міста Черкас N? 2-1814 від 25.10.2011\~про стягнення з [PERSON] на користь ПАТ «Приватбанк» боргу в сумі 19 563,37 грн., яке повернуто (Надійшов лист АТ «Приватбанк» від 24.07.2023\~про відсутність заборгованості); - № \~32649633\~з примусового виконання виконавчого листа Соснівського райсуду міста Черкас N? 2н-162 від 01.03.2012\~про стягнення з [PERSON] на користь держави судового збору в сумі 25,50 грн., яке повернуто; - № 22837357\~з примусового виконання виконавчого листа Соснівського райсуду міста Черкас N? 2-4989 від 22.11.2010\~про стягнення з [PERSON] на користь КС «Копійка до копійки» боргу в сумі 14 808,65 грн., яке повернуто; -№ 20848451\~з примусового виконання виконавчого листа Соснівського райсуду міста Черкас N? 2-1359 від 26.07.2010\~про стягнення з [PERSON] на користь «Українська аграрно-страхова компанія» бору в сумі 2 479,95 грн., яке повернуто. Станом на 07.08.2023\~борг не погашено, кошти на депозитний рахунок відділу не надходили, сума боргів з урахуванням витрат на проведення виконавчих дій та виконавчого збору становить 21 329,37 грн. Відповідно до довідки АТ КБ «Приватбанк» від 29.01.2024 №и СРРЕР7516J43BD0H [PERSON] станом на 29.01.2024 не має заборгованості перед АТ КБ «Приватбанк». Також з матеріалів справи вбачається, що у зв`язку з завершенням виконавчих проваджень державний виконавець самостійно позбавлений можливості вирішити питання про зняття наявного обтяження. Статтею 41 Конституції України передбачено право кожного громадянина володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Згідно ст. 1 Першого Протоколу Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений майна інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом або загальними принципами міжнародного права. Статтею 10 Загальної декларації прав людини визначено, що кожна людина має право володіти майном як одноособово, так і разом з іншими. Ніхто не може бути безпідставно позбавлений свого майна. Відповідно до ст.ст.316, 317, 319 ЦК України, правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею,незалежно від волі інших осіб. Власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном. Власник володіє, користується та розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Згідно ч.4 ст. 59 Закону України «Про виконавче провадження» підставами для зняття виконавцем арешту з усього майна (коштів) боржника або його частини є: 1) отримання виконавцем документального підтвердження, що рахунок боржника має спеціальний режим використання та/або звернення стягнення на такі кошти заборонено законом; 2) надходження на рахунок органу державної виконавчої служби, рахунок приватного виконавця суми коштів, стягнених з боржника (у тому числі від реалізації майна боржника), необхідної для задоволення вимог усіх стягувачів, стягнення виконавчого збору, витрат виконавчого провадження та штрафів, накладених на боржника; 3) отримання виконавцем документів, що підтверджують про повний розрахунок за придбане майно на електронних торгах; 4) наявність письмового висновку експерта, суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання щодо неможливості чи недоцільності реалізації арештованого майна боржника у зв`язку із значним ступенем його зношення, пошкодженням; 5) відсутність у строк до 10 робочих днів з дня отримання повідомлення виконавця, зазначеного у частині шостій статті 61 цього Закону, письмової заяви стягувана про його бажання залишити за собою нереалізоване майно; 6) отримання виконавцем судового рішення про скасування заходів забезпечення позову; 7) погашення заборгованості із сплати періодичних платежів, якщо виконання рішення може бути забезпечено в інший спосіб, ніж звернення стягнення на майно боржника; 8) отримання виконавцем документального підтвердження наявності на одному чи кількох рахунках боржника коштів, достатніх для виконання рішення про забезпечення позову. Частиною 5 ст. 59 вказаного вище Закону, передбачено, що у всіх інших випадках арешт може бути знятий за рішенням суду. За правилами ст. 56 Закону України «Про виконавче провадження» арешт майна боржника застосовується для забезпечення реального виконання рішення. Арешт на майно (кошти) боржника накладається виконавцем шляхом винесення постанови про арешт майна (коштів) боржника або про опис та арешт майна (коштів) боржника. Арешт на рухоме майно, що не підлягає державній реєстрації, накладається виконавцем лише після проведення його опису. Постанова про арешт майна (коштів) боржника виноситься виконавцем під час відкриття виконавчого провадження та не пізніше наступного робочого дня після виявлення майна. Відповідно до ст. 40 Закону України «Про виконавче провадження», у разі закінчення виконавчого провадження (крім офіційного оприлюднення повідомлення про визнання боржника банкрутом і відкриття ліквідаційної процедури, закінчення виконавчого провадження за судовим рішенням, винесеним у порядку забезпечення позову чи вжиття запобіжних заходів, а також, крім випадків нестягнення виконавчого збору або витрат виконавчого провадження, нестягнення основної винагороди приватним виконавцем), повернення виконавчого документа до суду, який його видав, арешт, накладений на майно (кошти) боржника, знімається, відомості про боржника виключаються з Єдиного реєстру боржників, скасовуються інші вжиті виконавцем заходи щодо виконання рішення, а також проводяться інші необхідні дії у зв`язку із закінченням виконавчого провадження. Виконавче провадження, щодо якого винесено постанову про його закінчення, не може бути розпочате знову, крім випадків, передбачених цим Законом. Про зняття арешту з майна (коштів) виконавець зазначає у постанові про закінчення виконавчого провадження або повернення виконавчого документа, яка в день її винесення надсилається органу, установі, посадовій особі, яким була надіслана для виконання постанова про накладення арешту на майно (кошти) боржника, а у випадках, передбачених законом, вчиняє дії щодо реєстрації припинення обтяження такого майна. Відповідно до вимог ч.ч. 1, 2 ст. 56 Закону України «Про виконавче провадження» арешт майна (коштів) боржника застосовується для забезпечення реального виконання рішення. Арешт на майно (кошти) боржника накладається виконавцем шляхом винесення постанови про арешт майна (коштів) боржника або про опис та арешт майна (коштів) боржника. Статтею 60 Закону України «Про виконавче провадження» передбачено, що особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту. У разі прийняття судом рішення про зняття арешту з майна арешт з майна знімається за постановою державного виконавця не пізніше наступного дня, коли йому стало відомо про такі обставини. Копія постанови про зняття арешту з майна надсилається боржнику та органу (установі), якому була надіслана для виконання постанова про накладення арешту на майно боржника. Позивач має право володіти, користуватися та розпоряджатися своїм майном на свій розсуд, однак не може цього робити через наявність обтяження на належне йому майно. Згідно абзаців першого та другого пункту 1 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» від 03.06.2016 року № 5 (далі Постанова № 5), у порядку цивільного судочинства захист майнових прав здійснюється у позовному провадженні, а також у спосіб оскарження рішення, дії або бездіяльності державного виконавця чи іншої посадової особи державної виконавчої служби. Згідно абзацу першого пункту другого Постанови № 5, позов про зняття арешту з майна може бути пред`явлений власником, а також особою, яка володіє на підставі закону чи договору або іншій законній підставі майном, що не належить боржнику (речове право на чуже майно). Пунктом 13 Постанови № 5 роз`яснено, що при розгляді позову про визнання права власності на арештоване майно та/або зняття арешту з майна судам слід всебічно і повно з`ясовувати обставини, наведені позивачем на підтвердження своїх вимог. Відповідно дост.391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном. Відповідно дост.317 ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном. Статтею 321 ЦК України передбачено, що право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Статтею 386 ЦК України встановлено, що держава забезпечує рівний захист прав усіх суб`єктів права власності. Вимоги позивача, що ґрунтуються на його праві власності на арештоване майно, розглядаються за правилами, установленими для розгляду позовів про звільнення майна з-під арешту. На сьогодні позивач має намір оформити спадщину та розпоряджатися належним їй майном, проте через наявність арешту позбавлений можливості це зробити. Таким чином, арешт накладений на майно порушує право власності позивача. З огляду на те, що виконавче провадження № \~29785954\~з примусового виконання виконавчого листа Соснівського райсуду міста Черкас № 2-1814 від 25.10.2011\~про стягнення з [PERSON] на користь ПАТ «Приватбанк» боргу в сумі 19 563,37 грн., яке повернуто ( лист АТ «Приватбанк» від 24.07.2023\~про відсутність заборгованості), позивач не має заборгованості перед відповідачем, що не оспорюється останнім, підстав для продовження обтяження на майно суд не вбачає, право позивача підлягає судовому захисту у заявлений нею спосіб шляхом зняття арешту з майна, тому позов підлягає до задоволення. На підставі викладеного та Законом України «Про виконавче провадження», ст.ст. 16, 321, 386, ст.ст. 1, 2, 10-13, 200, 258, 259, 265, 268 ЦПК України, суд,-

Outcome: approved