Jurisdiction: civil
Date: 2025-07-09 00:00:00

30.12.2024 керівник Чуднівської окружної прокуратури Житомирської області в інтересах Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області звернувся до Чуднівського районного суду Житомирської області з позовом до відповідача, в якому просить припинити громадянці російської федерації [PERSON] право власності на земельні ділянки сільськогосподарського призначення для ведення товарного сільськогосподарського виробництва з кадастровими номерами 1825880600:08:000:0878 площею 1,7182 га та 1825880600:02:000:1066 площею 0,7206 га, які розташовані на території Вільшанської сільської ради Житомирського району Житомирської області шляхом їх конфіскації. В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що відповідачу на підставі рішення Вільшанської сільської ради Житомирського району Житомирської області №333 від 22.11.2019 належить право власності на земельні ділянки з кадастровими номерами 1825880600:08:000:0878 площею 1,7182 га та 1825880600:02:000:1066 площею 0,7206 га, які, у подальшому, надано в оренду третім особам. Відповідно до інформації УСБУ в Житомирській області від 11.01.2024 за №57/5/2-139, [PERSON] є громадянкою іншої держави, а тому володіння нею земельними ділянками в Україні створює загрозу національним інтересам держави та її безпеці, що є підставою для конфіскації земельних ділянок за рішенням суду. Нормативна грошова оцінка земельних ділянок становить 10 910 грн 70 коп. Ухвалою суду від 22.01.2025 у справі відкрито провадження за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче судове засідання на 18.03.2025. Ухвалою суду від 18.03.2025 до справи залучено третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача ПП «Приватна агрофірма «ЛАН», ТОВ «МК-АГРОЛАЙФ» та ТОВ «Едем-СК», витребувано реєстраційні справи на зазначені земельні ділянки, у зв`язку з чим у підготовчому засіданні оголошено перерву до 18.04.2025. У зв`язку з клопотанням Бердичівської РВА про надання додаткового строку для подання доказів у підготовчому судовому засіданні оголошено перерву до 23.05.2025. Ухвалою суду від 23.05.2025 підготовче провадження закрито та призначено справу до судового розгляду по суті на 10.07.2025. У судове засідання позивач ГУ Держгеокадастру у Житомирській області не з`явився, про час, місце та дату розгляду справи повідомлений належним чином. Прокурор у судовому засіданні позовні вимоги підтримав у повному обсязі та просив їх задовольнити з підстав, викладених в позовній заяві. Відповідач [PERSON] у судовому засіданні позовні вимоги прокурора визнала, пояснила, що про необхідність відчуження земельних ділянок протягом року з моменту набуття права власності не знала, тому не відчужила. Дослідивши матеріали справи, оцінивши та давши належну оцінку зібраним по справі доказам, вислухавши пояснення представника позивача, суд дійшов наступних висновків. Щодо підстав представництва інтересів держави органом прокуратури На підтвердження підстав представництва інтересів держави в особі Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області прокурор у позовній заяві зазначив, що саме на зазначений орган покладено обов`язок щодо здійснення контролюючих функцій у спірних правовідносинах, пов`язаних із захистом інтересів держави. Перевіряючи правильність застосування норм законодавства при вирішенні питання щодо наявності у прокурора повноважень для представництва інтересів держави в особі Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області у спірних правовідносинах, суд зазначає таке. Згідно з п. 3 ч. 1\~ст. 131-1 Конституції України\~в Україні діє прокуратура, яка здійснює, зокрема, представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом. Відповідно до\~ст. 1 Закону України «Про прокуратуру»\~прокуратура України становить єдину систему, яка в порядку, передбаченому цим Законом, здійснює встановлені\~Конституцією України\~функції з метою захисту прав і свобод людини, загальних інтересів суспільства та держави. Абзацом 1 ч. 3\~ст. 23 Закону України «Про прокуратуру»\~визначений вичерпний перелік підстав для здійснення прокуратурою представництва інтересів держави в суді. Так, прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Конституційний Суд України зазначив, що поняття «орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах» означає орган, на який державою покладено обов`язок щодо здійснення конкретної діяльності у відповідних правовідносинах, спрямованої на захист інтересів держави. Таким органом, відповідно до статей\~6,\~7,\~13\~та\~143 Конституції України, може виступати орган державної влади чи орган місцевого самоврядування, якому законом надано повноваження органу виконавчої влади (абзац 2 частини 5 рішення Конституційного Суду України у справі за конституційними поданнями Вищого арбітражного суду України та Генеральної прокуратури України щодо офіційного тлумачення положень\~статті 2 Арбітражного процесуального кодексу України\~(справа про представництво прокуратурою України інтересів держави в арбітражному суді) від 08.04.1999 № 3-рп/99). Відповідно до абзаців 1 - 3 ч. 4\~ст. 23 Закону України «Про прокуратуру»\~наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень. Частинами 4 - 5 ст. 56 ЦПК України передбачено, що прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених\~статтею 185\~цього Кодексу. У разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача. Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню, тощо (постанови Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020 у справі № 912/2385/18, від 06.07.2021 у справі № 911/2169/20, від 28.09.2022 у справі № 483/448/20, від 20.06.2023 у справі № 633/408/18, від 21.06.2023 у справі № 905/1907/21, від 08.11.2023 у справі № 607/15052/16-ц). Частини 3 - 4\~ст. 23 Закону України «Про прокуратуру»,\~серед іншого, встановлюють умови, за яких прокурор може виконувати субсидіарну роль із захисту інтересів держави за наявності органу державної влади, органу місцевого самоврядування чи іншого суб`єкта владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження (орган, уповноважений здійснювати функції держави у спірних правовідносинах). Встановлена цим законом умова про необхідність звернення прокурора до компетентного органу перед пред`явленням позову спрямована на те, аби прокурор надав органу можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави (постанова Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020 у справі № 912/2385/18).\~ Щодо повноважень Держгеокадастру Велика Палата у постанові від 11.06.2024 у справі № 925/1133/18 зазначила наступне. Відповідно до\~статті 19 Конституції України\~органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені\~Конституцією\~та законами України. Велика Палата Верховного Суду зауважує, що Держгеокадастр у сфері земельних відносин може виступати у двох різних правових статусах: 1) як центральний орган виконавчої влади, до компетенції якого відноситься реалізація державного контролю за використанням та охороною земель усіх категорій і форм власності, родючості ґрунтів 2) як суб`єкт здійснення права державної власності на землю. Обсяг повноважень Держгеокадастру (зокрема і щодо звернення до суду з тим чи іншим позовом) при захисті земельних прав може відрізнятись залежно від правового статусу Держгеокадастру у спірних правовідносинах. Згідно з частиною 4\~ст. 145 ЗК України\~позов про конфіскацію земельної ділянки подається до суду органом, що здійснює державний контроль за використанням та охороною земель. У цьому випадку ГУ Держгеокадастру у Житомирській області здійснює повноваження як центральний орган виконавчої влади, до компетенції якого відноситься реалізація державного контролю за використанням та охороною земель у спірних правовідносинах. Так, Чуднівською окружною прокуратурою листами від 26.01.2024 за №55-93-348вих-24 та від 14.11.2024 за №55-93-2908вих-24 на адресу ГУ Держгеокадастру у Житомирській області скеровано повідомлення про стверджувані порушення інтересів держави та необхідність вжиття заходів до їх відновлення. Листами від 07.02.2024 за № 10-6-0.62-534/2-24\~та від\~21.11.2024\~за №10-6-0.61-4531/2-24 ГУ Держгеокадастру у Житомирській області повідомило, що у зв`язку з обмеженим фінансуванням стосовно сплати судового збору, що позбавляє можливості державний орган самостійно звернутися до суду, останній не заперечує щодо звернення Чуднівської окружної прокуратури з відповідним позовом про конфіскацію земельних ділянок, належних відповідачу. Врахувавши викладене, суд дійшов висновку, що ГУ Держгеокадастру у Житомирській області не вжило відповідних належних заходів з метою захисту інтересів держави у спірних правовідносинах як орган, уповноважений на здійснення державного контролю за використанням та охороною земель, а тому заходи представницького характеру з метою усунення порушення земельного законодавства, вжиті прокурором, відповідають вимогам чинного законодавства, прокурор дотримався порядку повідомлення компетентного органу про виявлені порушення з метою забезпечення його права на відповідне реагування. Щодо суті позовних вимог прокурора Відповідно до свідоцтва про право на спадщину за заповітом, серія та номер: 1375, виданого 21.08.2018 приватним нотаріусом Чуднівського районного нотаріального округу Житомирської області Журбей В.Л., відповідачка [PERSON] отримала у спадщину від [PERSON] , яка померла [INFO] , право на земельну частку (пай) у землі, яка перебуває у колективній власності КСП ім Семенюка, розміром 2, 55 умовних кадастрових гектара. 16.04.2019 рішенням Вільшанської сільської ради Житомирського району Житомирської області №110 [PERSON] отримала дозвіл на розроблення технічної документації із землеустрою щодо встановлення меж в натурі (на місцевості) загальною прощею 2,439 га. У подальшому, [PERSON] розробила та затвердила технічну документацію із землеустрою щодо встановлення (відновлення) меж земельних ділянок в натурі (на місцевості) з правом передачі у власність загальною прощею 2,439 га. Відповідно до рішення Вільшанської сільської ради Житомирського району Житомирської області №333 від 22.11.2019 затверджено технічну документацію із землеустрою щодо встановлення (відновлення) меж земельної ділянки під кадастровим номером 1825880600:08:000:0878 площею 1,7182 га (пасовища) для ведення товарного сільськогосподарського виробництва та земельної ділянки під кадастровим номером 1825880600:02:000:1066 площею 0,7206 га (рілля) для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що знаходяться на території Вільшанської сільської ради Житомирського району Житомирської області. 03.12.2019 відповідачем зареєстровано право власності на земельні ділянки з кадастровими номерами 1825880600:08:000:0878 площею 1,7182 га та 1825880600:02:000:1066 площею 0,7206 га, про що свідчить Інформація з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна №348974911, №403809964. Згідно з Інформацією Державного земельного кадастру про право власності та речові права на земельні ділянки з кадастровими номерами 1825880600:08:000:0878 та 1825880600:02:000:1066, останні відносяться до земель сільськогосподарського призначення, цільове призначення для ведення товарного сільськогосподарського виробництва. Відповідно до інформації Управління Державної міграційної служби України в Житомирській області №1801.4-516/18.1-24 від 06.02.2024, інформація щодо оформлення паспорта громадянина України, паспорта громадянина України для виїзду за кордон стосовно [PERSON] , [INFO] , не встановлена. Таким чином, громадянка російської федерації\~\~ [PERSON] , [INFO] , набула право власності на земельні ділянки сільськогосподарського призначення з кадастровими номерами 1825880600:08:000:0878 площею 1,7182 га та 1825880600:02:000:1066 площею 0,7206 га, які розташовані на території Вільшанської сільської ради Житомирської області. Відповідно до частини першої\~ст. 22 ЗК України\~землями сільськогосподарського призначення визнаються землі, надані для виробництва сільськогосподарської продукції, здійснення сільськогосподарської науково-дослідної та навчальної діяльності, розміщення відповідної виробничої інфраструктури, у тому числі інфраструктури оптових ринків сільськогосподарської продукції, або призначені для цих цілей. За змістом частини четвертої\~ст. 81 ЗК України\~землі сільськогосподарського призначення, прийняті у спадщину іноземцями, а також особами без громадянства, протягом року підлягають відчуженню. Відповідно до вимог підпункту «е» частини першої\~ст. 140 ЗК України\~підставами припинення права власності на земельну ділянку є невідчуження земельної ділянки іноземними особами та особами без громадянства у встановлений строк у випадках, визначених цим Кодексом. Згідно з частинами першою-четвертою\~ст. 145 ЗК України\~якщо до особи переходить право власності на земельну ділянку, яка за цим Кодексом не може набуватися нею у власність, ця ділянка підлягає відчуженню її власником протягом року з моменту переходу такого права. У разі якщо відповідно до закону власник земельної ділянки зобов`язаний відчужити її протягом певного строку і земельна ділянка не була відчужена ним протягом такого строку, така ділянка підлягає конфіскації за рішенням суду. Позов про конфіскацію земельної ділянки подається до суду органом, що здійснює державний контроль за використанням та охороною земель. Конфіскована земельна ділянка за рішенням суду підлягає продажу на земельних торгах. Частиною першою\~ст. 348 ЦК України\~встановлено, що якщо з підстав, що не були заборонені законом, особа набула право власності на майно, яке за законом, який був прийнятий пізніше, не може їй належати, це майно має бути відчужене власником протягом строку, встановленого законом. Якщо майно не відчужене власником у встановлені законом строки, це майно з урахуванням його характеру і призначення за рішенням суду на підставі заяви відповідного органу державної влади підлягає примусовому продажу. У разі примусового продажу майна його колишньому власникові передається сума виторгу з вирахуванням витрат, пов`язаних з відчуженням майна. Якщо майно не було продане, воно за рішенням суду передається у власність держави. У цьому разі колишньому власникові майна виплачується сума, визначена за рішенням суду. Пунктом 10 частини першої\~ст. 346 ЦК України\~визначено конфіскацію як одну з підстав припинення права власності. Частина п`ята\~ст. 41 Конституції України\~передбачає, що конфіскація майна може бути застосована виключно за рішенням суду у випадках, обсязі та порядку, встановлених законом. Аналіз вищевказаних норм права у їх системному взаємозв`язку дає підстави для висновку, що якщо власник земельної ділянки, який відповідно до закону зобов`язаний відчужити її протягом певного строку, однак не виконав такого обов`язку, то орган, що здійснює державний контроль за використанням та охороною земель, звертається до суд з позовом про конфіскацію вказаної земельної ділянки. Рішення суду про конфіскацію земельної ділянки в подальшому є підставою для продажу даної земельної ділянки на земельних торгах. Зважаючи на те, що відповідачка [PERSON] як іноземець набула на праві власності земельні ділянки сільськогосподарського призначення у спадщину, не відчужила їх протягом строку, встановленого\~ст. 81 ЗК України, суд дійшов висновку про наявність підстав до задоволення позовних вимог прокурора та конфіскації земельних ділянок на підставі\~ст. 145 ЗК України. В даному випадку наявна справедлива рівновага між державним (суспільним) інтересом та приватним інтересом власника оспорюваних земельних ділянок, оскільки останній мав достатньо часу та засобів для реалізації свого права та виконання свого обов`язку, однак до цього часу земельні ділянки не відчужив, що порушує вимоги земельного законодавства та потребує невідкладного втручання уповноваженого органу. Оскільки позовні вимоги задоволено, судові витрати, понесені позивачем і документально підтверджені платіжною інструкцією №2553 від 18.11.2024, покладаються на відповідача, а тому наявні підстави для стягнення із відповідачки на користь Житомирської обласної прокуратури судових витрат по оплаті судового збору у сумі 3\~028 (три тисячі двадцять вісім) гривень. На підставі наведеного та

Outcome: approved