Jurisdiction: civil
Date: 2025-07-06 00:00:00

В листопаді 2022 року адвокат Племянніков Богдан Дементійович, який діє в інтересах [PERSON] звернувся до Рокитнянського районного суду Київської області з позовною заявою до Рокитнянської селищної ради, треті особи: [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] про визнання незаконним та скасування розпорядження органу приватизації та свідоцтва про право власності, мотивуючи тим, що 04.01.1982, [PERSON] (далі - Позивач), була зареєстрована в кв. [ADDRESS] , а також інформація про її право на користування вищезгаданою квартирою було внесено в ордер на житлове приміщення, що надавало їй в послідуючому право на приватизацію майна. Певний час Позивач не проживала в зазначеній квартирі, але згодом повернулась до неї, з метою догляду за батьком - [PERSON] (помер [INFO] ), за яким і доглядала до моменту його смерті. Після відкриття спадкової справи, стало відомо, що за батьком Позивача рахується частина квартири (1/4), однак, про приватизацію зазначеної квартири Позивача ніхто не повідомляв, інтереси Позивача були грубо проігноровані та не враховані під час вирішення питання про права Позивача на зазначене майно. Сам по собі факт реєстрації за батьком Позивача 1/4 квартири не засмутив Позивача, оскільки в порядку спадкування правовий статус такого майна буде вирішений, однак, як з`ясувалось 02.12.1997 року, Рокитнянською районною державною адміністрацією Київської області (правонаступником якої є Рокитнянська селищна рада, далі - Відповідач) було видано розпорядження і свідоцтво про право власності на житло № [NUMBER] , згідно якого: «квартира, яка знаходиться за адресою: [ADDRESS] дійсно належить на праві спільної сумісної власності [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] ». Слід зазначити, що [PERSON] , [PERSON] ніколи не проживали у зазначеній квартирі та не були вписані в ордер на житлове приміщення, а тому права приватизації вони не мали. Більш того, під час приватизації не було враховано думку Позивача, було обмежено в реалізації його прав на участь у приватизації квартири. Позивач вважає вказане розпорядження і свідоцтво про право власності незаконними, так як вони видані без врахування його інтересів, як п`ятого законного мешканця вказаної квартири. Враховуючи відсутність своєї обізнаності з питань реєстрації по спірній квартирі, Позивач вважає цей факт підтвердженням зловмисних дій своєї сестри та її сина які, таким чином бажали вивести його з числа власників квартири для отримання собі більших часток в зазначеній власності. Просив суд позов задовольнити у повному обсязі, визнати незаконним та скасувати розпорядження органу приватизації від 01.12.1997 року № 127-ис про передачу квартири [ADDRESS] у спільну часткову власність в частині передачі у спільну часткову власність квартири [ADDRESS] [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та визнати незаконним та скасувати свідоцтво про право власності на житло № [NUMBER] від 02.12.1997 року, видане Рокитнянською районною державною адміністрацією Київської області, в частині посвідчення права спільної часткової власності за [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] ( а. с. 2-3 том 1 ). Ухвалами судді Рокитнянського районного суду Київської області від 23.12.2022 ( а. с. 13 том 1 ), від 24.01.2023 ( а. с. 29 том 1 ), від 15.02.2023 ( а. с. 37 том 1 ) та від 16.03.2023 ( а. с. 63 том 1 ), позовна заява [PERSON] до Рокитнянської селищної ради, треті особи: [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] про визнання незаконним та скасування розпорядження органу приватизації та свідоцтва про право власності неодноразово залишалася без руху. Останнього разу на виконання ухвали судді, надано заяву про усунення недоліків ( а. с. 64-66 том 1 ) з додатками ( а. с. 67-72 том 1 ). Окрім того, передостанній раз, на виконання вимог ухвали судді від 15.02.2023 про залишення позовної заяви без руху ( а. с. 37 том 1 ), з заявою про усунення недоліків ( а. с. 40-41 том1 ) стороною позивача було надано позовну заяву ( а. с. 42-45 том 1), зміст та вимоги якої ідентичні первісній позовній заяві з додатками ( а. с. 46-60 том 1 ). Ухвалою судді Рокитнянського районного суду Київської області від 25 квітня 2023 року прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за позовом [PERSON] до Рокитнянської селищної ради, треті особи: [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] про визнання незаконним та скасування розпорядження органу приватизації та свідоцтва про право власності ( а. с. 74 том 1 ). Ухвалою судді Рокитнянського районного суду Київської області від 19.10.2023 замінено первісно відповідача Рокитнянську селищну раду на належного відповідача Білоцерківську районну державну адміністрацію та цивільну справу вирішено передати на розгляд Білоцерківського міськрайонного суду Київської області ( а. с. 133 том 1 ). Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 14.12.2023, головуючим суддею визначено Орєхова О.І. ( а. с. 142-143 том 1 ) та матеріали передані для розгляду. Ухвалою судді від 18.12.2023 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі за позовною заявою [PERSON] до Білоцерківської районної державної адміністрації, треті особи: [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] про визнання незаконним та скасування розпорядження органу приватизації та свідоцтва про право власності. Постановлено провести розгляд справи за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче\~ судове засідання у справі на 15.01.2024 ( а. с. 147-148 том 1 ).\~ Ухвалою суду від 05.02.2024 виключено зі складу учасників справи третю особу [PERSON] ( а. с. 1730-174\~ том 1 ). 05.02.2024 за вх. № 6940 від третіх осіб по справі надійшли пояснення ( а. с. 177 том 1 ). Ухвалою суду від 07.03.2024 витребувано за клопотанням представника позивача у Рокитнянського архівного сектору архівного відділу Білоцерківської районної державної адміністрації у Київські області належним чином завірену копію ордеру на жиле приміщення: квартиру [ADDRESS] ( а. с. 198-199 том 1 ). Протокольною ухвалою від 30.05.2024 закрито підготовче засідання та призначено справу до розгляду по суті на 01.07.2024 ( а. с. 215-217 том 1 ). З матеріалів справи вбачається, що розгляд справи неодноразово відкладався у зв`язку з неявкою позивача та її представника, а також за клопотаннями представника позивача про відкладення. Ухвалою суду від 27.09.2024 за клопотанням представника позивача було витребувано у Рокитнянської селищної ради Білоцерківського району копії усіх матеріалів, що стосуються приватизації та видачі ордеру на квартиру [ADDRESS] ( а. с. 13-14 том 2 ). Ухвалою суду від 27.11.2024 клопотанням представника позивача було витребувано у Рокитнянського архівного сектору Білоцерківської державної районної адміністрації\~ належним чином завірені копії усіх матеріалів, що стосуються приватизації та видачі ордеру на квартиру [ADDRESS] ( а. с. 51-52 том 2 ). 16.12.2024 за вх. № 66382 судом отримано на виконання ухвали суду з архівного сектору Білоцерківської державної районної адміністрації\~ документи ( а. с. 55, 56-59 том 2), водночас зазначено, що за 1982 рік не виявлено відомостей про видачу ордеру на квартиру [ADDRESS] . В зв`язку з неявкою позивача та її представника в судові засідання та надання з боку представника клопотань про відкладення ( а. с. 63, 72, 83, 100 том 2 ), останнього разу розгляд справи було відкладено на 26.06.2025 ( а. с. 113 том 2 ). В судовому засіданні 26.06.2025 представник позивача підтримав позовні вимоги, надав при цьому пояснення аналогічні викладеним в позовній заяві та просив їх задовольнити. Відповідач та треті особи в судове засідання 26.06.2025 не заявились, про дату, час та місце слухання справи були повідомлені належним чином, про що в матеріалах справи свідчить наявна Довідка про доставки електронного документу ( а. с. 117 том 2 ), з якого вбачається що документ в електронному вигляді «Судова повістка про виклик до суду» була доставлена відповідача до його електронного кабінету 05.06.2025 відповідальним працівником\~\~ та треті особи повідомлені, про що свідчать поштові рекомендовані повідомлення про вручення ( а. с. 118, 119 том 2), з яких вбачається, що треті особи отримали судову повістку 10.06.2025. Відповідно до ч. 5 ст. 128 ЦПК України судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, а судова повістка-повідомлення - завчасно. Згідно п. 2 ч. 8 ст. 128 ЦПК України днем вручення судової повістки є день отримання судом повідомлення про доставлення судової повістки до електронного кабінету особи. За змістом пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) щодо застосування статті 6 Конвенції, якою передбачено право на справедливий суд, там, де існують апеляційні або касаційні суди, гарантії, що містяться у вказаній статті, повинні відповідати також і забезпеченню ефективного доступу до цих судів (рішення від 17 січня 1970 року у справі «Delcourt v. Belgium» («Делькур проти Бельгії»), заява № 2689/65, пункт 25 та рішення від 11 жовтня 2001 року у справі «Hoffmann v. Germany» («Гофман проти Німеччини»), заява № 34045/96, пункт 65). ЄСПЛ вказав, що принцип рівності сторін - один із складників ширшої концепції справедливого судового розгляду - передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість представляти свою сторону в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище в порівнянні з опонентом (рішення від 08 квітня 2010 року у справі «GUREPKA v. UKRAINE (№ 2)» («Гурепка проти України (№ 2)»), заява № 38789/04, § 23). Також ЄСПЛ зауважив, що право на публічний розгляд, передбачене пунктом 1 статті 6 Конвенції, має на увазі право на «усне слухання». Право на публічний судовий розгляд становить фундаментальний принцип. Право на публічний розгляд було б позбавлене смислу, якщо сторона в справі не була повідомлена про слухання таким чином, щоб мати можливість приймати участь в ньому, якщо вона вирішила здійснити своє право на явку до суду, встановлене національним законом. В інтересах здійснення правосуддя сторона спору повинна бути викликана в суд таким чином, щоб знати не тільки про дату і місце проведення засідання, але й мати достатньо часу, щоб встигнути підготуватися до справи (рішення від 13 грудня 2011 року у справі «TRUDOV v. RUSSIA», заява № 43330/09, § 25, 27). Суд направляє судові рішення, судові повістки, судові повістки - повідомлення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу на їхні офіційні електронні адреси, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи в порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів) (частина п`ята статті 14 ЦПК України). Адвокати, нотаріуси, приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, державні органи, органи місцевого самоврядування та суб`єкти господарювання державного та комунального секторів економіки реєструють офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі в добровільному порядку (частина шоста статті 14 ЦПК України). Зміст вказаної процесуальної норми свідчить про те, що для цілей ЦПК України офіційною електронною адресою є електронна адреса, зареєстрована в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі. Вказаний висновок також узгоджується з правовою позицією щодо належного виклику учасника справи засобами електронної пошти, викладеною Верховним Судом у постановах від 01 червня 2022 року у справі № 761/42977/19 (провадження № 61-1933св22) та від 26 жовтня 2022 року у справі № 761/877/20 (провадження № 61-11706св21). Відповідно до ч. 4 ст. 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Відповідно до пунктів другого та шостого частини другої статті 43, частини першої статті 44 ЦПК України, учасники справи та їх представники зобов`язані сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи, виконувати процесуальні дії встановлені судом та добросовісно користуватися своїми процесуальним правами. Тобто, у відповідності до вимог Цивільно-процесуального кодексу України судом відповідач та треті особи були належним чином повідомленими про дату, час та місце слухання справи та завчасно. До того ж, в матеріалах справи міститься клопотання про розгляд справи без участі, отримане судом 26.06.2025 за вх. № 35988 ( а. с. 120, 121 том 2 ), підписане першим заступником голови адміністрації, в якому просили розглядати цивільну справу № 375/1132/22 без участі Адміністрації за наявними в матеріалах справи доказами та відмовити в задоволенні позовних вимог в повному обсязі. Також в матеріалах справи наявна заява від третіх осіб, отримана судом 05.03.2025 за вх. № 12171 ( а. с. 80, 81 том 2 ), в якій просили слухати справу за їхньої відсутності, позовні вимоги [PERSON] не визнають в повному обсязі, просили відмовити у задоволенні позовних вимог. Окрім цього, в матеріалах справи містяться інші заяви третіх осіб з аналогійним змістом, які подавалися на попередні судові засідання ( а. с. 236, 243, 244, 247 том 1, а. с. 22, 24, 25 том 2 ). За вказаних обставин, суд прийшов до висновку про можливість проведення судового засідання за відсутністю учасника судового розгляду ( відповідача та третіх осіб ), оскільки наявних у справі матеріалів достатньо для розгляду справи та прийняття законного і обґрунтованого рішення. Такого висновку дійшов Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду при розгляді справи № 361/8331/18 від 1 жовтня 2020 року. В зазначеній постанові Верховний Суд виходив з такого: «якщо представники сторін чи інших учасників судового процесу не з`явилися в судове засідання, а суд вважає, що наявних у справі матеріалів достатньо для розгляду справи та ухвалення законного і обґрунтованого рішення, не відкладаючи розгляду справи, він може вирішити спір по суті. Основною умовою відкладення розгляду справи є не відсутність у судовому засіданні представників сторін, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні». Отже, неявка учасника судового процесу у судове засідання, за умови належного повідомлення сторони про час і місце розгляду справи, не є підставою для скасування судового рішення, ухваленого за відсутності представника сторони спору. Відповідно до ч. 4 ст. 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Інших заяв та клопотань з боку учасників справи на адресу суду не надходило. Судом було вислухано пояснення представника позивача по справі, досліджено матеріали справи,

Outcome: dismissed