Jurisdiction: civil
Date: 2025-07-09 00:00:00

Позивач звернувся до суду засобами електронного суду з позовом до [PERSON] , про відшкодування шкоди. В позові зазначив, що, [PERSON] (далі за текстом відповідач) порушив вимоги статей 9, 10 Закону України «Про рослинний світ», статті 69 Лісового кодексу України, вчинивши поблизу с. Бабурка Запорізького району Запорізької області на території ДП «Пологівське ЛМГ» незаконне пошкодження (без дозвільних документів) трьох несухостійних (живих) дерев породи «сосна» до ступеня припинення росту. Діаметр дерев у корі біля шийки кореня складає: 1) 22 см; 2) 25 см; 3) 27 см. За фактом порушення природоохоронного законодавства стосовно відповідача був складений протокол про адміністративне правопорушення № 006988 від 29.12.2022 та постановою № 50/05/2-09 від 30.12.2022 відповідача притягнуто до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 65-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 510,00 грн, який сплачений. Своїми діями відповідач спричинив державі шкоду у розмірі 6\~259,82 грн, яку позивач просить стягнути з відповідача в судовому порядку, а також стягнути судові витрати. Ухвалою суду від 27.03.2025 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження, сторонам встановлено строки для подання відзиву на позов та заяв по суті справи. Представник позивача у судове засідання не з`явився, подав до суду клопотання про розгляд справи за його відсутності, проти ухвалення заочного рішення не заперечував. Відповідач в судові засідання 10.04.2025, 28.05.2025, 10.07.2025 не з`явився, причини не явки суду не повідомив, відзив не подав, про розгляд справи повідомлявся належним чином. Враховуючи наявність достатніх даних для вирішення спору, а також наявність правових підстав відповідно до ст. 280 ЦПК України, суд вважає за можливе провести заочний розгляд справи. Відповідно до\~ч.\~2\~ст.\~247\~ЦПК\~України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Судом встановлено, що стосовно [PERSON] складений протокол про адміністративне правопорушення № 006988 від 29.12.2022, за порушення вимоги ст. 9, 10 Закону України «Про рослинний світ», статті 69 Лісового кодексу України, а саме незаконне пошкодження (без дозвільних документів) трьох несухостійних (живих) дерев породи «сосна» до ступеня припинення росту. Відповідно до постанови інспектора з охорони навколишнього природного середовища Південного округу (Запорізька та Херсонська області) № 50/05/2-09 від 30.12.2022 [PERSON] притягнутий до адміністративної відповідальності за порушення природоохоронного законодавства, на нього накладено адміністративні стягнення у вигляді штрафу на суму 510 гривень. Згідно з постановою про закінчення виконавчого провадження ВП № 72416645 від 19.09.2023 Хортицьким відділом Державної виконавчої служби у місті Запоріжжі Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса) з [PERSON] стягнуто подвійний розмір штрафу у розмірі 1020 гривень. Відповідно до ч. 6 ст. 82 ЦПК України вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. Протиправною поведінкою відповідача та порушенням ним природоохоронного законодавства України державі завдана шкода у розмірі 6\~259,82 грн, що підтверджується розрахунком, здійсненим відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України № 665 від 23.07.2008 «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу» . З метою досудового врегулювання спору, Державною екологічною інспекцією Південного округу (Запорізька та Херсонська області) відповідачеві була направлена досудового вимога про врегулювання спору № 100/05/2-05/06/2-34 від 11.01.2023 про відшкодування заподіяної шкоди, доказів виконання [PERSON] досудової вимоги суду не надано. Відповідно до ст. 13 Конституції України, земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією. Кожний громадянин має право користуватися природними об`єктами права власності народу відповідно до закону. Власність зобов`язує. Власність не повинна використовуватися на шкоду людині і суспільству. Держава забезпечує захист прав усіх суб`єктів права власності і господарювання, соціальну спрямованість економіки. Усі суб`єкти права власності рівні перед законом. Кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки (ст. 66 Конституції України). Згідно зі ст. 7 Лісового кодексу України (надалі - ЛК України), ліси, які знаходяться в межах території України, є об`єктами права власності Українського народу. Відповідно до приписів ст. 10 Закону України «Про рослинний світ», спеціальне використання природних рослинних ресурсів здійснюється за дозволом юридичними або фізичними особами для задоволення їх виробничих та наукових потреб, а також з метою отримання прибутку від реалізації цих ресурсів або продуктів їх переробки. Спеціальне використання лісових ресурсів на виділеній лісовій ділянці проводиться за спеціальним дозволом - лісорубний квиток або лісовий квиток, що видається безоплатно (ст.\~69 ЛК України). Підприємства, установи, організації і громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними лісу внаслідок порушення лісового законодавства, у розмірах і порядку, визначених законодавством України (абз. 1 ст. 107 ЛК України). Згідно зі ст. 40 Закону України «Про рослинний світ» порушення законодавства про рослинний світ тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність згідно з законами України. Відповідальність за порушення законодавства про рослинний світ несуть особи, винні, зокрема, у самовільному спеціальному використанні природних рослинних ресурсів, порушенні правил загального використання природних рослинних ресурсів та протиправному знищенні або пошкодженні об`єктів рослинного світу. Збитки, завдані внаслідок порушення прав власників лісів, лісокористувачів та громадян, підлягають відшкодуванню в повному обсязі відповідно до закону (ст. 24 ЛК України). Економічні заходи забезпечення охорони навколишнього природного середовища, згідно з п. е) ч. 1 ст. 41 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», передбачають відшкодування в установленому порядку збитків, завданих порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища. Відповідно до статей 68-69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України, в повному обсязі. Згідно із загальним правилом щодо відшкодування шкоди, визначеним ст. 22 ЦК України, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. В рамках даної справи спірні правовідносини щодо відшкодування шкоди, заподіяної порушенням природоохоронного законодавства, за своєю правовою природою кваліфікуються як відносини із відшкодування позадоговірної шкоди, тобто деліктною відповідальністю. Відповідно до ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. За змістом п. 2 постанови Пленуму Верховного Суду України № 6 від 27.03.1992 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи, а коли це було наслідком дії джерела підвищеної небезпеки, незалежно від наявності вини. Згідно зі ст. 12, 13, 81 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим кодексом. Оцінюючи належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності суд приходить до висновку, що позовні вимоги є законними, обґрунтованими і такими, що підлягають задоволенню, оскільки судом достовірно встановлено факт завдання відповідачем шкоди, розмір якої підтверджено наданими розрахунками. На підставі ст. 141 ЦПК України судовий збір у розмірі 3\~028,00 грн підлягає стягненню з відповідача на користь позивача.

Outcome: approved