Jurisdiction: civil
Date: 2025-07-01 00:00:00

Короткий зміст позовних вимог У вересні 2024 року адвокат Сьора О.М., яка діє в інтересах [PERSON] та [PERSON] , за допомогою підсистеми «Електронний суд» звернулася з позовом до [PERSON] , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: Таращанський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Білоцерківському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), Міністерство оборони України, [INFO] , [INFO] , про визнання шлюбу, внаслідок його фіктивності, недійсним. Позов мотивовано тим, що позивачі є батьками [PERSON] , [INFO] . 15 червня 2023 року між [PERSON] та [PERSON] зареєстровано шлюб у Рокитнянському відділі державної реєстрації актів цивільного стану у Білоцерківському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), про що зроблено актовий запис № 53. 3 травня 2024 року [PERSON] , [INFO] , загинув, внаслідок військових дій в селищі Білогорівка Луганської області, що підтверджується свідоцтвом про смерть, лікарським свідоцтвом про смерть та довідкою про причини смерті. На думку позивачів, вказаний шлюб є недійсним з підстав його фіктивності, а саме - укладений без наміру створення сім`ї та набуття прав та обов`язків подружжя. Відповідач, укладаючи шлюб з [PERSON] , переслідувала корисливу мету, а саме отримання грошових коштів, а наміру створення сім`ї, набуття прав та обов`язків подружжя після реєстрації шлюбу не мала. Також позов обґрунтовано тим, що відповідач та [PERSON] були знайомі два роки. Відповідач часто скаржилася на відсутність постійної роботи, так як була не кваліфікованим працівником та висловлювала бажання покращити своє матеріальне становище. [PERSON] , який був військовослужбовцем і учасником бойових дій, мав певні соціальні пільги, передбачені Законом України «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей», та на той час отримував грошове забезпечення як військовослужбовець (близько 100 000 грн), а, відтак, у відповідача виник такий корисливий намір, щоб витрати на її утримання та проживання забезпечував [PERSON] . Ініціатива щодо укладення шлюбу була зі сторони відповідача; укладення шлюбу було поспішним та не зваженим, здійсненим під впливом обману зі сторони відповідача. Зокрема, у червні 2023 року [PERSON] приїхав у відпустку додому і відповідач шляхом обману переконала [PERSON] , що вона вагітна. [PERSON] як справжній чоловік повіривши у щирість намірів відповідача створити сім`ю, народити дитину та виховувати її у повноцінній сім`ї, взяв на себе відповідальність і запропонував відповідачу одружитися. Проте, в день реєстрації шлюбу ні батьків, ні свідків не було; наречені не розголошували інформацію про укладення шлюбу публічно, не було святкування весілля чи будь-яких інших традиційних церемоній, не має спільних фото чи публікацій у соціальних мережах. Після реєстрації шлюбу [PERSON] привів відповідача за місцем проживання матері - [PERSON] та представив її як свою дружину, а через декілька днів повернувся на службу. Відповідач залишилася проживати разом з матір`ю [PERSON] - позивач у справі. Після одруження відповідач не поводила себе як дружина: не дбала про добробут, здоров`я та моральний стан чоловіка; часто затримувалася допізна, невідомо де та не відомо з ким. Бували випадки коли відповідач поверталася додому у нетверезому стані. У подальшому розкрився обман, що відповідач вагітною не була; отже наміру народжувати дітей у неї фактично не було. Через місць після одруження відповідач зникла на тиждень, а пізніше прийшла і повернула весільну обручку матері [PERSON] . У 2023 році відповідач виїхала за кордон. Разом з цим, відповідач після початку повномасштабного вторгнення неодноразово виїжджала до Російської Федерації та демонструвала наявність паспорта громадянки Російської Федерації. 24 жовтня 2023 року відповідач звернулася до суду з позовом про розірвання шлюбу, який у подальшому ухвалою Рокитнянського районного суду Київської області від 18 грудня 2023 року залишено без розгляду. На думку позивачів, дані обставини також підтверджують те, що відповідач не мала наміру створення сім`ї та набуття прав та обов`язків подружжя. Крім того, відповідач на похорон чоловіка не приїхала, у питаннях організації поховання участі не брала, співчуття з приводу смерті чоловіка батькам не висловила. Проте, відповідач знайшла час та можливість приїхати в України уже після смерті та поховання чоловіка, щоб подати заяву до [INFO] для отримання грошової виплати, яка надається членам сім`ї загиблого військовослужбовця, що також підтверджує корисливі наміри відповідача. Частиною 2 статті 40 СК України передбачено, що шлюб визнається недійсним за рішенням суду у разі його фіктивності. Шлюб є фіктивним, якщо його укладено жінкою та чоловіком або одним із них без наміру створення сім`ї та набуття прав та обов`язків подружжя. Позивачі наголошували на тому, що шлюб між [PERSON] та [PERSON] зареєстрований 15 червня 2023 року Рокитнянським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Білоцерківському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ) є таким, що укладений [PERSON] з корисливих мотивів (отримання грошових коштів), без наміру створення сім`ї та набуття прав та обов`язків подружжя, а тому є фіктивним і має бути визнаний недійсним. Посилались на зазначене, а також на те, що [PERSON] вступив до Лав Збройних Сил України та виконував конституційний обов`язок щодо захисту Батьківщини. [INFO] [PERSON] під час виконання бойового завдання в районі населеного пункту Білогорівка Луганської області, відданий військовій присязі на вірність Українському народові, захищаючи волю та незалежність України, віддав своє життя, щоб відстояти Україну, її державність, незалежність і соборність, мирне майбутнє Українського народу та своїй землі. Відповідно до частини 1 статті 16-3 Закону України «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей» одноразова грошова допомога призначається і виплачується рівними частками всім особам, які мають право на її призначення та отримання, за їх особистою заявою або за заявою їх законних представників, тому право позивачів як членів сім`ї загиблого військовослужбовця на соціальний захист є обмеженим шляхом зменшення розміру її часток одноразової грошової допомоги, через отримання відповідачем своєї частки одноразової грошової допомоги, як дружиною військовослужбовця. Відповідач порушує спадкові права позивачів, зокрема, право на спадкування належного їх сину майна, оскільки перебуваючи у статусі дружини претендує на спадщину після смерті [PERSON] . Факт існування вказаного шлюбу порушує права позивачів як батьків загиблого військовослужбовця, оскільки укладення фіктивного шлюбу суперечить моральним засадам суспільства і самому поняттю сім`я. З урахуванням зазначеного, позивачі просили визнати шлюб, укладений [PERSON] та [PERSON] 15 червня 2023 року, актовий запис № 53, зареєстрований Рокитнянським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Білоцерківському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ), внаслідок його фіктивності недійсним. Процесуальні дії у справі та заяви (клопотання) учасників Ухвалою судді Рокитнянського районного суду Київської області від 7 жовтня 2024 року позовну заяву залишено без руху з підстав її подання без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 ЦПК України. 21 жовтня 2024 року адвокат Сьора О.М., яка діє в інтересах [PERSON] та [PERSON] , виконала вимоги ухвали судді від 7 жовтня 2024 року. Ухвалою судді Рокитнянського районного суду Київської області від 23 жовтня 2024 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у даній справі. Розгляд справи призначено за правилами загального позовного провадження; призначено підготовче засідання на 21 листопада 2024 року об 13 год 30 хв. 5 листопада 2024 року представник Міністерства оборони України - Завальнюк Ж.В. за допомогою підсистеми «Електронний суд» подала клопотання про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції. Ухвалою судді Рокитнянського районного суду Київської області від 12 листопада 2024 року клопотання представника Міністерства оборони України - Завальнюк Ж.В. задоволено та забезпечено участь представника Міністерства оборони України у підготовчому засіданні та всіх наступних в режимі відеоконференції. 8 листопада та 13 листопада 2024 року Таращанський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Білоцерківському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) направив на адресу суду заяви, в яких зазначав, що відділ заяву визнає в повному обсязі та не заперечує щодо її задоволення. 8 листопада 2024 року представник позивачів - адвокат Сьора О.М. за допомогою підсистеми «Електронний суд» подала клопотання про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції. Ухвалою судді Рокитнянського районного суду Київської області від 19 листопада 2024 року клопотання представника позивачів - адвоката Сьори О.М. задоволено та забезпечено участь представника позивачів у підготовчому засіданні та всіх наступних в режимі відеоконференції. 21 листопада 2024 року підготовче засідання у даній справі відкладено у зв`язку знеструмленням електропостачання у Рокитнянському районному суді Київської області та відповідно неявкою сторін. Підготовче засідання у даній справі признчено на 18 грудня 2024 року 12 год 00 хв. 17 грудня 2024 року представник позивачів - адвокат Сьора О.М. за допомогою підсистеми «Електронний суд» подала клопотання про розгляд справи у закритому судовому засіданні. 18 грудня 2024 року представник позивачів - адвокат Сьора О.М. за допомогою підсистеми «Електронний суд» подала заяву, в якій просила проводити підготовче засідання у даній справі без її участі у зв`язку із зайнятістю в іншій справі. У цій же заяві зазначила, що у підготовчому засіданні прийматиме участь адвокат Власюк К.П. Ухвалою Рокитнянського районного суду Київської області від 18 грудня 2024 року клопотання представника позивачів - адвоката Власюк К.П. задоволено частково. Витребувано від Головного центру обробки спеціальної інформації Державної прикордонної служби України (вул. Володимирська, 26 м. Київ, 01601) інформації щодо перетину державного кордону України [PERSON] , [INFO] , (РНОКПП [NUMBER] ) у період з 15 червня 2023 року до 30 червня 2024 року. Витребувано від [INFO] інформацію щодо сімейного стану та членів сім`ї солдата [PERSON] , [INFO] , яка міститься у анкеті військовослужбовця, картці військовослужбовця. Викликано в судове засідання свідків: [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] . Клопотання відповідача про виклик свідків задоволено та викликано в судове засідання свідків: [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] . У підготовчому засіданні оголошено перерву до 21 січня 2025 року до 15 год. 20 грудня 2024 року Таращанський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Білоцерківському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) направив на адресу суду заяву, в якій просив розглядати справу у відсутності представника відділу. 23 грудня 2024 року представник позивачів - адвокат Сьора О.М. за допомогою підсистеми «Електронний суд» подала заяву, в якій відкликала клопотання про розгляд справи у закритому судовому засіданні, а також про витребування актового запису про шлюб. 2 січня, 3 січня та 10 січня 2025 року Таращанський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Білоцерківському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) направив на адресу суду заяви, в яких просив розглядати справу у відсутності представника відділу. 21 січня 2025 року від адвоката Поліщука Р.А. до суду надійшла заява про відкладення судового засідання. У заяві адвокат зазначив, що 21 січня 2025 року між ним та [PERSON] укладено договір про надання правової допомоги; у цій же заяві вказано про зайнятість адвоката у іншому судовому процесі в Таращанському районному суді Київської області. 21 січня 2025 року у підготовчому засіданні оголошено перерву до 13 лютого 2025 року 11 год 00 хв. 6 лютого 2025 року та 19 лютого 2025 року Таращанський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Білоцерківському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) направив на адресу суду заяви, в яких просив розглядати справу у відсутності представника відділу. 12 лютого 2025 року від адвоката Поліщука Р.А. до суду надійшла заява про відкладення судового засідання. Заява мотивована зайнятістю адвоката у іншому судовому засіданні. 13 лютого 2025 року у підготовчому засіданні оголошено перерву до 25 лютого 2025 року 13 год 00 хв. 19 лютого 2025 року Таращанський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Білоцерківському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) направив на адресу суду заяву, в якій просив розглядати справу у відсутності представника відділу; проти задоволення заяви не заперечують. Ухвалою Рокитнянського районного суду Київської області від 25 лютого 2025 року підготовче провадження у даній справі закрито та призначено справу до розгляду по суті у відкритому судовому засіданні на 27 березня 2025 року о 11 год. 27 березня 2025 року розпочато розгляд справи по суті та оголошено перерву до 23 квітня 2025 року для виклику в судове засідання свідків. 31 березня 2025 року представник [INFO] - Кондратюк Я.І. за допомогою підсистеми «Електронний суд» подав клопотання, в якому просив про розгляд справи у відсутності представника та на підставі наявних у суду матеріалів. 22 квітня 2025 року Таращанський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Білоцерківському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) направив на адресу суду заяву, в якій просив розглядати справу у відсутності представника відділу. 23 квітня 2025 року адвокат Поліщука Р.А. за допомогою підсистеми «Електронний суд» подав заяву про відкладення судового засідання. Заява мотивована тим, що відповідач є тимчасово непрацездатною, при цьому відповідач бажає особисто приймати участь у судовому засіданні. 23 квітня 2025 року учасники справи в судове засідання не з`явились; справу призначено на 27 травня 2025 року о 11 год 00 хв. 8 травня та 20 травня 2025 року Таращанський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Білоцерківському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) направив на адресу суду заяви, в яких просив розглядати справу у відсутності представника відділу. 27 травня 2025 року продовжено розгляд справи, допитано свідків позивачів, а саме [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] та оголошено перерву до 18 червня 2025 року до 14 год для виклику свідків відповідача. 18 червня 2025 року розгляд справи продовжено та допитано свідків відповідача, зокрема, [PERSON] та [PERSON] і оголошено перерву до 2 липня 2025 року 15 год. 25 червня 2025 року та 26 червня 2025 року Таращанський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Білоцерківському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) направив на адресу суду заяви, в яких просив розглядати справу у відсутності представника відділу, заяву визнає та не заперечує щодо її задоволення. Стислий виклад позиції учасників справи Відзив на позовну заяву від відповідача до суду не надходив. 19 листопада 2024 року представник Міністерства оборони України - Завальнюк Ж.В. за допомогою підсистеми «Електронний суд» направила пояснення щодо позову, в яких зазначала наступне. Сімейний кодекс України визначає засади шлюбу, особисті немайнові та майнові права і обов`язки подружжя, підстави виникнення, зміст особистих немайнових і майнових прав та обов`язків батьків і дітей, усиновлювачів та усиновлених, інших членів сім`ї та родичів. Частиною 1 статті 21 СК України передбачено, що шлюбом є сімейний союз жінки та чоловіка, зареєстрований у органі державної реєстрації актів цивільного стану. Шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка (стаття 24 СК України). Державна реєстрація шлюбу встановлена для забезпечення стабільності відносин між жінкою та чоловіком, охорони прав та інтересів подружжя, їхніх дітей, а також в інтересах держави та суспільства. У статті 28 СК України зазначено, що заява про реєстрацію шлюбу подається жінкою та чоловіком до будь-якого органу державної реєстрації актів цивільного стану за їхнім вибором. Особи, які подали заяву про реєстрацію шлюбу, вважаються нареченими. Зокрема, представник вказувала на те, що встановити дійсні наміри [PERSON] щодо одруження чи розлучення з відповідачем немає можливості у зв`язку з його смертю, тому навіть суд не має відповідного права впливати на особисті немайнові права, якими особа володіє довічно, навіть після його смерті. Таким чином, у разі задоволення даного позову та визнання шлюбу фіктивним відповідач буде позбавлена права на спадкування за законом, на законні права та інтереси, в тому числі, на отримання соціальних пільг та гарантій передбачених членам сім`ї військовослужбовця у разі його смерті. Державна політика у сфері соціального захисту військовослужбовців та членів їх сімей, встановлює єдину систему їх соціального та правового захисту, гарантує військовослужбовцям та членам їх сімей в економічній, соціальній, політичній сферах сприятливі умови для реалізації їх конституційного обов`язку щодо захисту Вітчизни та регулює відносини у цій галузі (Преамбула Закону України «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей»). Частиною 5 статті 17 Конституції України передбачено, що держава забезпечує соціальний захист громадян України, які перебувають на службі у Збройних Силах України та в інших військових формуваннях, а також членів їхніх сімей. Одноразова грошова допомога призначається і виплачується у разі загибелі (смерті) військовослужбовця під час виконання ним обов`язків військової служби (пункт 2 статті 16 Закону України «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей»). Відповідно до статті 16-1 Закону України «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей» у випадках, зазначених у підпунктах 1-3 пункту 2 статті 16 цього Закону, право на призначення та отримання одноразової грошової допомоги мають особи, зазначені у пункті 4 цієї статті. Частиною 1 статті 16-3 Закону України «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей» одноразова грошова допомога призначається і виплачується рівними частками всім особам, які мають право на її призначення та отримання, за їх особистою заявою або заявою їх законних представників. З урахуванням зазначеного, представник Міністерства оборони України - Завальнюк Ж.В. просила прийняти та врахувати вказані пояснення при вирішенні даної справи. Позиція сторін у судовому засіданні У судовому засіданні 23 квітня 2025 року представник позивачів - адвокат Власюк К.П. позовні вимоги підтримала та просила їх задовольнити, а саме просила визнати шлюб, укладений [PERSON] та [PERSON] 15 червня 2023 року, актовий запис № 53, зареєстрований Рокитнянським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Білоцерківському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ), внаслідок його фіктивності, недійсним. Додатково пояснила, що шлюб, укладений [PERSON] та [PERSON] 15 червня 2023 року, є фіктивним, оскільки відповідач не мала наміру створити сім`ї та набути права та обов`язки подружжя. Відповідач повідомила [PERSON] , який був військовослужбовцем Збройних Сил України, що вона вагітна і саме у зв`язку цим, [PERSON] запропонував [PERSON] одружитися, проте після реєстрації шлюбу відповідач повідомила, що вона не вагітна. На думку, представника позивачів відповідач шляхом обману вийшла заміж за [PERSON] . Представник позивачів наголошувала на тому, що підставою для реєстрації шлюбу стало те, що відповідач вагітна. Також вказувала на те, що після реєстрацію шлюбу відповідач не дотримувалась правил поведінки дружини військовослужбовця, оскільки жодного разу вона не їздила на побачення до чоловіка; неодноразово поверталася додому пізно та у нетверезому стані. На похорони до свого чоловіка не приїхала, участі у похованні чоловіка не брала. Вказане, на думку представника, вказує на те, що відповідач дійсно не мала наміру створити сім`ю, а виключно мала корисливі наміри щодо отримання коштів. За життя [PERSON] неодноразово здійснював грошові перекази Сук І.В. Крім того, відповідач зверталась до суду з позовною заявою про розірвання шлюбу, що на думку представника, також вказує на те, що відповідач не мала наміру створити сім`ю. Звертаю увагу суду на те, що сторонм майже разом не проживали та спільного побути не мали. Під час розгляду справи відповідач у судовому засіданні проти позову заперечувала та просила у його задоволенні відмовити. Додатково пояснила, що вона та [PERSON] були давно знайомі. Тривалий час проживали разом, а потім [PERSON] придбав каблучку та зробив їй пропозицію, на яку вона погодилась. Згодом вони зареєстрували шлюб. Зазначала, що вони дуже любили один одного та мали плани на майбутнє, зокрема, хотіли придбати будинок. Відповідач також вказувала на те, що твердження представника позивача, що підставою для реєстрації шлюбу стало те, що вона була вагітна не відповідають дійсності, оскільки коли вони з чоловіком реєструвався шлюбу вона вагітна не була. Також вказувала, що до реєстрації шлюбу вона проживала разом з [PERSON] та його матір`ю - [PERSON] і в них були нормальні людські відносини, проте мати [PERSON] змінила ставлення до неї після того, як вони офіційно зареєстрували шлюб; причини такої поведінки їй не зрозумілі, оскільки вона завжди допомагала останній по дому. Твердження представника позивачів щодо відсутності батьків під час реєстрацію шлюбу вважає безпідставними, оскільки [PERSON] пропонував матері поїхати разом з ними на реєстрацію шлюбу, проте мати відмовилась. Зазначала, що вони святкували реєстрацію шлюбу в кафе і до них приїжджали їхні друзі та був присутній її батько. Крім того, зазначала, що, так, дійсно вона не була присутня на похоронах свого чоловіка, оскільки працювала по контракту за кордоном, зокрема, в Норвегії, і не мало змоги приїхати на похорони чоловіка, оскільки був діючий контракт. Додатково пояснила, що вона разом з чоловіком хотіли придбати власне житло, а тому чоловік служив, а вона виїхала за кордон з метою заробити гроші. Виїзд її за кордон був погоджений з чоловіком. На думку відповідача, позов є безпідставним, оскільки вона разом зі своїм чоловіком мали плани на майбутнє, проте чоловік загинув на війні. Представник відповідача - адвокат Поліщук Р.А. у судовому засіданні проти позову заперечував, вважав його безпідставним та надуманий, а тому просив у його задоволенні відмовити. У судовому засіданні 27 травня 2025 року допитані свідки, зокрема, [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] . Свідки під розписку попереджені про кримінальну відповідальність за завідомо неправдиві показання і відмову від давання показань та приведені до присяги. У судовому засіданні свідок [PERSON] надала показання та повідомила, що її чоловік проходив військову службу разом з [PERSON] у Збройних Силах України, тому вона знає [PERSON] особисто; разом з [PERSON] вони їздили на побачення до чоловіків. [PERSON] казав про те, що він любить [PERSON] . Їй відомо, що [PERSON] повідомила [PERSON] , що вона вагітна, тому вони вирішили одружитися, а згодом виявилось, що [PERSON] не вагітна. Проте після реєстрації шлюбу стосунки між ними погіршились. Зі слів її чоловіка, коли вони перебували на Харківському напрямку [PERSON] був дуже знервований, оскільки [PERSON] постійно вимагала гроші. Пізніше зі слів її чоловіка вона дізналася, що [PERSON] та [PERSON] розлучаються. Додатково зазначала, що близько з [PERSON] вона ніколи не спілкувалась; на сьогоднішній день вони не підтримують стосунків. Також зазначала, що, на її думку, шлюб між [PERSON] та [PERSON] був укладений добровільно. Свідок [PERSON] надала показання, зокрема, зазначила, що 18 років вона перебуває у фактичних шлюбних відносинах з [PERSON] , який є батьком [PERSON] . З [PERSON] вона особисто знайома, оскільки вона зустрічалась з [PERSON] , а також вони разом з нею працювали у 2022-2023 роках. Всі разом вони неодноразово зустрічались та відпочивали. [PERSON] та [PERSON] зустрічались та проживали разом, а тому все йшло до весілля. Разом з цим, зазначала, що люди казали, що неодноразово бачили [PERSON] з іншими чоловіками. Одного разу вона особисто бачила як [PERSON] чекала якась машина, але це не автомобіль її батька. Про те, що вони одружуються вона не знала, а дізналась після реєстрації шлюбу. На її особистий погляд шлюб був укладений з корисливих мотивів. Свідок [PERSON] надав показання - він є рідним братом [PERSON] . Його брат та [PERSON] спочатку зустрічалися, а потім почали проживати разом у їхньої матері (позивач у справі) - у період з вересня 2020 року до червня 2023 року. Оскільки йому не подобався вибір його брата, зокрема, [PERSON] , тому вони з братом майже ніколи не піднімати тему щодо [PERSON] . Брат щиро любив [PERSON] та хотів створити сім`ю, дітей, однак, на його думку, [PERSON] ніколи не любила його брата. Брат проходив військову службу у Збройних Силах України та прийшов у відпуску та одружився на [PERSON] . Зазначав, що вся родина була проти їхнього шлюбу. Також зазначав, що до офіційного одруження [PERSON] повідомила брату, що вона вагітна, проте приїхавши до лікарні виявилось, що [PERSON] не вагітна. Додатково зазначав, що [PERSON] неодноразово брехала та крала гроші у матері. Вказував, що на похованні брата [PERSON] не було, оскільки вона перебувала за кордоном. У судовому засіданні 18 червня 2025 року допитані свідки - [PERSON] та [PERSON] . Свідки під розписку попереджені про кримінальну відповідальність за завідомо неправдиві показання і відмову від давання показань та приведені до присяги. Свідок [PERSON] надав показання - вказував на те, що він є батьком [PERSON] , яку він самостійно виховував, оскільки дружина померла. [PERSON] та його дочка тривалий час проживали разом та перебували у фактичних шлюбних відносинах (приблизно 6 років). Під час війни офіційно зареєстрували шлюб. Проживали вони разом у свекрухи (позивач у справі). Відносини між свекрухою та його дочкою були нормальні. Стосовно того, що [PERSON] та [PERSON] звертались до суду з позовом про розірвання шлюбу йому не відомо. Коли саме, [PERSON] від свекрухи повернулась до нього додому він не пам`ятає. Він був на похоронах [PERSON] , а його дочки не було, оскільки вона перебувала за кордоном. Також вказував на те, що він перебував у нормальних відносинах з позивачами у справі і вони спілкувалися, однак зараз він з ними не спілкується, тому що вони ображають його дочку. Свідок [PERSON] надав показання - він давно товаришує з батьком [PERSON] . Особисто він знайомий був з [PERSON] та [PERSON] . Йому відомо, що [PERSON] та [PERSON] проживали разом в хаті [PERSON] , а згодом одружилися. Всі вони до війни разом святкували свята та дні народження. Під час війни ні [PERSON] , ні [PERSON] він не бачив. Щодо перебування [PERSON] за кордоном йому не відомо, як і не відомо коли [PERSON] повернулась до батька проживати. З позивачами у справі він особисто не знайомий. Встановлені судом фактичні обставини справи Судом встановлено, що [PERSON] та [PERSON] є батьками [PERSON] , [INFO] , що підтверджується копією свідоцтва про народження, про що зроблений запис № 16. Рішенням Рокитнянського районного суду Київської області від 29 січня 2014 року шлюб між [PERSON] та [PERSON] розірвано. Цим же рішенням прізвище позивача змінено на дошлюбне - з « [PERSON] » на « [PERSON] ». [PERSON] зареєстрована на [ADDRESS] , що підтверджується копією паспорта серії [NUMBER] . [PERSON] зареєстрований у квартирі [ADDRESS] , що підтверджується копією паспорта серії [NUMBER] . З копії паспорта [PERSON] встановлено, що останній зареєстрований у квартирі [ADDRESS] . 15 червня 2023 року [PERSON] та [PERSON] зареєстрували шлюб у Рокитнянському відділі державної реєстрації актів цивільного стану у Білоцерківському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), про що зроблено актовий запис № 53, що підтверджується копією свідоцтва про шлюб серії [NUMBER] . Зі свідоцтва про смерть серії [NUMBER] суд встановив, що [PERSON] [INFO] помер. З довідки військової частини [NUMBER] від 5 липня 2022 року встановлено, що солдат [PERSON] проходив службу у військовій частині [NUMBER] та приймав безпосередню участь у бойових діях або забезпеченні здійснення заходів з національної безпеки і оборони, відсічі і стримуванні збройної агресії з 25 березня до 4 квітня 2022 року. Солдат [PERSON] стрілець 2 стрілецького відділення 2 стрілецького взводу 2 стрілецької роти [NUMBER] стрілецького батальйону військової частини [NUMBER] у період з 9 грудня 2022 року до [INFO] в с. Григорівка Куп`янського району Харківської області безпосередньо приймав участь у заходах, необхідних для забезпечення оборони України, захисту безпеки населення та інтересів держави у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, що підтверджується довідкою військової частини [NUMBER] Міністерства оборони України від 15 вересня 2023 року № 1866. Відповідно до сповіщення від 7 травня 2024 року № 5/1359 - солдат [PERSON] , [INFO] , військової частини [NUMBER] , призваний 6 березня 2022 року [INFO] , зник безвісти 3 травня 2024 року під час виконання бойового завдання в районі населеного пункту Білогорівка Луганської області. Відданий Військовій присязі на вірність Українському народу, захищаючи волю та незалежність України. Це сповіщення є документом для порушення клопотання про призначення пенсії (допомоги) надання пільг, установлених законодавством України. [PERSON] , [INFO] , помер [INFO] в зоні військових (бойових) дій в районі населеного пункту Білогорівка Луганської області, що підтверджується лікарським свідоцтвом про смерть № 955не/859с. З довідки про причини смерті від 15 травня 2024 року встановлено, що причина смерті [PERSON] , [INFO] , розтрощення голови; ушкодження внаслідок військових дій. З довідок Акціонерного Товариства Комерційний банк «ПриватБанк» вбачається, що у період з березня 2022 року до травня 2024 року [PERSON] перерахував [PERSON] грошові кошти в загальному розмірі 1 062 300 грн. З витягу реєстру Рокитнянської територіальної громади встановлено, що [PERSON] зареєстрована на [ADDRESS] . З копії паспорта [PERSON] встановлено, що останній зареєстрований у квартирі [ADDRESS] . Ухвалою Рокитнянського районного суду Київської області від 18 грудня 2023 року позовну заяву [PERSON] до [PERSON] про розірвання шлюбу залишено без розгляду. З характеристики ПП [PERSON] від 18 серпня 2024 року вбачається, що [PERSON] стажувалася на посаду автомийника у 2021 року терміном 1 місяць та зарекомендувала себе як безвідповідальна, халатно відносилась до роботи, залишала робоче місце без попередження. З листа Головного центру обробки спеціальної інформації Державної прикордонної служби України від 29 січня 2025 року №01-08/3/2025 року судом встановлено, що [PERSON] , [INFO] , 19 січня 2024 року виїхала з України пункт пропуску «Яготин» та 24 червня 2024 року в`їхала пункт пропуску «Шегині». У відповіді начальника [INFO] - [PERSON] від 12 лютого 2025 року № 5/902 зазначено, що інформація стосовно сімейного стану та членів сім`ї військовослужбовця [PERSON] , який загинув [INFO] , відсутня. Мотиви, з яких виходить суд, та застосовані норми права Вивчивши матеріали цивільної справи та надавши оцінку поданим доказам, заслухавши пояснення сторін та покази свідків, суд дійшов до наступного висновку. Спірні правовідносини виникли між сторонами щодо визнання недійсним шлюбу, укладеного між відповідачем та сином позивачів, спірні правовідносини регулюються нормами Сімейного кодексу України (далі - СК України). Звертаючись до суду з відповідним позовом позивачі посилались на те, що укладений між їх сином [PERSON] та відповідачем шлюб є фіктивним відповідно до частини другої статті 40 СК України, оскільки він був зареєстрований між сторонами без наміру створення сім`ї та набуття прав і обов`язків подружжя, зокрема, з боку відповідача. Відповідач мала на меті корисливі мотиви, після загибелі їх сина претендує на виплату, як дружина загиблого військовослужбовця; при цьому бажала розірвати шлюб з їх сином. Заперечуючи проти позову, [PERSON] посилалась на добровільність реєстрації нею та [PERSON] шлюбу та наміру створення сім`ї та набуття прав та обов`язків подружжя. У частині першій статті 1 СК України визначено засади шлюбу, особисті немайнові та майнові права і обов`язки подружжя, підстави виникнення, зміст особистих немайнових і майнових прав та обов`язків батьків і дітей, усиновлювачів та усиновлених, інших членів сім`ї та родичів. Відповідно до частини другої статті 3 СК України сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки. Згідно з частиною першою статті 21 СК України шлюбом є сімейний союз жінки та чоловіка, зареєстрований у органі державної реєстрації актів цивільного стану. Шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка (частина перша статті 24 СК України). Відповідно до статті 36 СК України шлюб є підставою для виникнення прав та обов`язків подружжя. Шлюб не може бути підставою для надання особі пільг чи переваг, а також для обмеження її прав та свобод, які встановлені Конституцією і законами України. Відповідно до статті 38 СК України підставою недійсності шлюбу є порушення вимог, встановлених статтями 22, 24-26 цього Кодексу. Згідно з частиною другою статті 40 СК України шлюб визнається недійсним за рішенням суду у разі його фіктивності. Шлюб є фіктивним, якщо його укладено жінкою та чоловіком або одним із них без наміру створення сім`ї та набуття прав та обов`язків подружжя. Шлюб вважається фіктивним лише тоді, коли обидві сторони діяли свідомо і кожна з них не мала наміру створити сім`ю. Такі висновки містяться у постановах Верховного Суду від 7 вересня 2022 року у справі №761/11845/19 (провадження № 61-10406св20) та від 22 серпня 2024 року у справі №641/1685/22 (провадження № 61-14447св23). Пленум Верховного Суду України від 21 грудня 2007 року у пункті 13 постанови № 11 «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» роз`яснив, що при розгляді судом справ про визнання шлюбу недійсним слід мати на увазі, що за наявності одних підстав суд зобов`язаний, а за наявності інших суд може визнати шлюб недійсним. За рішенням суду шлюб обов`язково визнається недійсним, якщо він був зареєстрований без вільної згоди жінки або чоловіка, а також у разі його фіктивності (стаття 40 СК України). Відповідно до статті 42 СК України право на звернення до суду з позовом про визнання шлюбу недійсним мають дружина або чоловік, інші особи, права яких порушені у зв`язку з реєстрацією цього шлюбу, батьки, опікун, піклувальник дитини, опікун недієздатної особи, прокурор, орган опіки та піклування, якщо захисту потребують права та інтереси дитини, особи, яка визнана недієздатною, або особи, дієздатність, якої обмежена. Відповідно до статті 44 СК України у випадках, передбачених статтями 39-41 цього Кодексу, шлюб є недійсним від дня його державної реєстрації. При вирішенні справи про визнання шлюбу недійсним суд бере до уваги, наскільки цим шлюбом порушені права та інтереси особи, тривалість спільного проживання подружжя, характер їхніх взаємин, а також інші обставини, що мають істотне значення (частина друга статті 41 СК України). У випадку встановлення фіктивності шлюбу намір визначається стосовно речей неправового характеру - бажання проживати разом, вести спільне господарство, дбати про добробут та моральний стан сім`ї тощо. Саме з речей неправового характеру, що супроводжують відносини осіб після реєстрації шлюбу, можна визначити намір осіб щодо шлюбу. Саме такі висновки містяться у постанові Верховного Суду від 17 квітня 2019 року у справі №752/2337/16-ц. Стаття 129 Конституції України визначає основні засади судочинства, однією з яких є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості (пункт 3 частини першої). Громадяни мають рівні конституційні права і свободи та є рівними перед законом. Не може бути привілеїв чи обмежень за різними ознаками (частина перша та друга статті 24 Конституції України). Частиною першою статті 8 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено, що кожен має право на повагу до свого приватного і сімейного життя, до свого житла і кореспонденції. Відповідно до статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення (частина перша, друга статті 77 ЦПК України). Згідно з частиною другою статті 78 ЦПК України обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Статтею 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом. Метою доказування є з`ясування дійсних обставин справи, обов`язок доказування покладається на сторін, суд за власною ініціативою не може збирати докази. Це положення є одним із найважливіших наслідків дії принципу змагальності у цивільному процесі. Принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи та покладає тягар доказування на сторони. Водночас цей принцип не створює для суду обов`язок вважати доведеною та встановленою обставину, про яку стверджує сторона. Таку обставину треба доказувати таким чином, аби реалізувати стандарт більшої переконливості, за яким висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається вірогіднішим, ніж протилежний (постанова Великої Палати Верховного Суду у постанові від 18 березня 2020 року у справі № 129/1033/13-ц, провадження № 14-400цс19). Верховний Суд зазначав, що стандарт доказування є важливим елементом змагального процесу. Якщо сторона не подала достатньо доказів для підтвердження певної обставини, то суд робить висновок про її недоведення. Оцінивши надані докази в їх сукупності, суд зазначає, що позивачами не доведено належними та допустимими доказами той факт, що [PERSON] та [PERSON] уклали фіктивний шлюб, зокрема, без наміру створення сім`ї та набуття прав та обов`язків подружжя. Враховуючи добровільність реєстрації [PERSON] та [PERSON] шлюбу, намір створення сім`ї та набуття прав та обов`язків подружжя, твердження про фіктивність укладеного шлюбу є безпідставними. Матеріали справи не містять належних і допустимих доказів фіктивності шлюбу, укладеного [PERSON] та [PERSON] . Тривале непроживання подружжя у зв`язку із роботою, зокрема, у цій справі пов`язане із проходження військової служби не вказує на фіктивність укладеного шлюбу. Такі висновки містяться у постанові Верховного Суду від 1 липня 2021 року у справі №295/472/18 (провадження № 61-11734св20). Посилання позивачів на бажання [PERSON] припинити сімейні стосунки та розлучитись з їх сином - [PERSON] є підставою для розірвання шлюбу, а не для визнання його недійсним. Фіктивність шлюбу оцінюється з урахуванням наміру на момент його укладання, а не поведінки подружжя під час перебування у шлюбі. Твердження позивачів щодо того, що метою укладення шлюбу для [PERSON] є отримання матеріальної вигоди, а у подальшому і отримання виплати як дружині загиблого військовослужбовця, є безпідставними, оскільки належних і допустимих доказів матеріальної вигоди матеріали справи не містять, а на час укладення шлюбу підстав для будь-яких виплат як дружині загиблого військовослужбовця не існувало. Посилання позивачів на те, що [PERSON] мала корисливі мотиви для укладення шлюбу, є особистою думкою позивачів, що не підтверджена матеріалами справи та не є підставою для визнання шлюбу фіктивним. Твердження щодо аморального способу життя відповідача є суб`єктивною думкою позивачів та не вказує на фіктивність укладеного шлюбу. Крім того, обізнаність чи необізнаність родичів подружжя, друзів та сусідів про укладений між ними шлюбу та не проведення святкової церемонії укладання шлюбу також не є підставою для висновку про фіктивність такого шлюбу. Припинення сімейних стосунків та наявні конфлікти, які виникають між подружжям, є підставою для розірвання шлюбу, а не для визнання його недійсним. Безпідставними є і твердження позивачів стосовно того, що відповідач шляхом обману вийшла заміж за [PERSON] , оскільки належних і допустимих доказів цих обставин матеріали справи не містять. Відсутність відповідача на похороні чоловіка не може бути безумовною підставою для визнання шлюбу фіктивним і не вказує на те, що шлюб укладено без наміру створення сім`ї та набуття прав та обов`язків подружжя. Допитані в судовому засіданні свідки та їх показання не підтверджують факт укладення [PERSON] та [PERSON] фіктивного шлюбу. З огляду на викладене, оцінивши надані сторонами докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів, а також належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, перевіривши всі доводи і заперечення сторін, суд дійшов висновку про те, що позовні вимоги задоволенню не підлягають. Висновки суду щодо розподілу судових витрат Статтею 141 ЦПК України передбачено, що стороні на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати. Враховуючи, що в задоволенні позову відмовлено, витрати зі сплати судового збору та витрати на оплату правової допомоги підлягають покладенню на позивачів.

Outcome: dismissed