Jurisdiction: civil
Date: 2025-07-02 00:00:00

[PERSON] звернувся в суд із вказаним позовом. Позовні вимоги обґрунтовує тим, що [INFO] померла його мати [PERSON] , по смерті якої залишилось спадкове майно, а саме земельна частка (пай) по колишньому КСП «Маневицьке», площею 2,22 га. Від імені [PERSON] Довжицькою сільською радою Маневицького району 21 березня 2002 року був посвідчений заповіт, згідно з яким все своє майно вона заповіла сину [PERSON] . Коли позивач звернувся до нотаріуса з наміром прийняти спадщину, йому було відмовлено з підстав пропуску шестимісячного строку для прийняття спадщини, а тому просив суд визначити додатковий строк тривалістю в один місяць для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] . У судове засідання позивач [PERSON] , представник позивача [PERSON] , кожен зокрема, не з`явилися, подали до суду заяви з проханням проводити розгляд справи у їх відсутності, позовні вимоги підтримали, просили задовольнити. Відповідач Маневицька селищна рада Волинської області свого представника для участі в розгляді справи не направили, проте подали до суду заяву з проханням проводити розгляд справи у відсутності їх представника, щодо задоволення позову не заперечують. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. У зв`язку з цим, на підставі ст. 247 ЦПК України, суд вважає за можливе розглянути справу без фіксування судового процесу. Дослідивши письмові докази у справі та проаналізувавши їх в сукупності, суд приходить наступних висновків. Судом установлено, що [INFO] померла мати позивача [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] від 05 березня 2005 року. Згідно з довідкою виконавчого комітету Маневицької селищної ради № 735 від 18 квітня 2024 року вбачається, що у відповідності із записом у погосподарській книзі № 4 за 2001-2005 роки за [PERSON] значиться право на земельну частку (пай), відповідно до сертифікату серії ВЛ № 0246412 від 19 грудня 1997 року. Від імені [PERSON] Довжицькою сільською радою посвідчувалися заповіти № 27 від 21 березня 2002 року та № 194 від 25 листопада 2002 року. Спадкоємцями є діти [PERSON] та [PERSON] (а.с. 14). Із сертифікату серії ВЛ № 0246412 від 19 грудня 1997 року, вбачається, що [PERSON] належить право на земельну частку (пай) у землі, яка перебуває у колективній власності КСП «Маневицьке», розміром 2,50 в умовних кадастрових гектарах без визначення меж цієї частки в натурі (на місцевості) (а.с. 15). Згідно з ч. 1 ст. 1270 ЦК України\~для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини - з дня смерті спадкодавця (ч. 2\~ст. 1220 ЦК України). Якщо спадкоємець протягом шести місяців не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її (ч. 1 ст. 1272 ЦК України\~). Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Згідно з п. 24\~Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування»\~особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Суди відкривають провадження у справі за позовом особи про визначення додаткового строку для прийняття спадщини у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця за місцем відкриття спадщини, наявність обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку про прийняття спадщини задоволенню не підлягають. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Постановою про\~відмову у\~вчиненні нотаріальної\~дії №\~685/02-31\~від 15\~липня 2024\~року,\~ [PERSON] \~ відмовлено\~у видачі\~свідоцтва про\~право на\~спадщину за\~заповітом після\~смерті [PERSON] ,\~яка померла\~ [INFO] ,\~у зв`язку\~з пропуском\~строку для\~прийняття спадщини (а.с. 16). Відповідно до\~повідомлення Маневицької державної нотаріальної контори Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції № 1102/01-16 від 18 листопада 2024 року, вбачається, що після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] спадкова справа не заводилася, оскільки ніхто із спадкоємців померлої з заявами відносно оформлення спадщини не звертався (а.с. 29). Кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів (ч. 1 ст. 4 ЦПК України). Відповідно до ч. 1 ст. 2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. \~ \~ \~ \~ Зважаючи на вищевикладене та беручи до уваги те, що [PERSON] є спадкоємцем за заповітом, суд вважає доцільним визначити позивачу додатковий строк тривалістю в один місяць, який є достатнім для подання заяви про прийняття спадщини, а тому позовні вимоги слід задовольнити.

Outcome: approved