Jurisdiction: civil
Date: 2025-07-06 00:00:00

09.05.2025 позивач звернувся з вказаним позовом. Вимоги мотивує тим, що Охтирською окружною прокуратурою під час вирішення питання щодо наявності підстав для представництва інтересів держави в суді шляхом вивчення стану відшкодування збитків, заподіяних навколишньому природному середовищу встановлено, що [PERSON] [INFO] , не сплачено шкоду, заподіяну внаслідок незаконного, а саме: із застосуванням заборонених знарядь лову, у період нересту, понад встановлені норми добування риби у сумі 77 486 грн. 16.05.2022 о 10 год. [PERSON] перебуваючи на ставку в с. Бугрувате Охтирського району Сумської області, під час нересту ловив рибу забороненими знаряддями лову, а саме: донною вудкою з двома гачками виловивши при цьому: 48 штук карась сріблястий, 1 лин, загальною вагою 6, 100 кг. Вказаними діями [PERSON] порушив вимоги пунктів 4.4 та 4.6 «Правил любительського і спортивного рибальства», затвердженого Державного комітету рибного господарства України №19 від 15.02.1999 (чинні на момент вчинення правопорушення) та ст. 63 Закону України «Про тваринний світ», тобто вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 85 КУпАП. Згідно з «Таксами для обчислення розміру відшкодування шкоди, завданої внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення громадянами України, іноземцями та особами без громадянства цінних видів біоресурсів у господарських водних об`єктах України», затверджених постановою КМУ від 21.11.2011 № 1209, проведено розрахунок розміру шкоди, відповідно до якого загальна сума матеріальної шкоди, заподіяної рибному господарству внаслідок грубого порушення правил рибальства складає: карась сріблястий 48 х 1581 = 75 888 грн.; лин 1 х 1598 = 1598 грн. Загальна сума збитків складає 77 486 грн. Отже, своїми протиправними діями [PERSON] заподіяв шкоду навколишньому природному середовищу в розмірі 77 486 гривень. Постановою Шишацького районного суду Полтавської області від 15.07.2022 у справі про адміністративне правопорушення № 551/1119/22 визнано винуватим [PERSON] , у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП. Питання щодо відшкодування шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу при розгляді справи про адміністративне правопорушення судом не вирішувалось. Зазначена постанова суду від 15.07.2022 у справі № 551/1119/22 не оскаржувалася набрала законної сили 08.11.2022. Відповідно до листа Шишацького районного суду від 25.12.2024 №551/1119/22 адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 340 грн. стягнуто в повному обсязі. Враховуючи, що на даний час збитки, заподіяні навколишньому природному середовищу внаслідок незаконного добування водних біоресурсів у сумі 77 486 грн відповідачем добровільно не сплачені, вважає, що є підстави для їх стягнення у судовому порядку. Тому звернувся до суду і просить стягнути з [PERSON] в дохід місцевого бюджету Чернеччинської сільської ради Охтирського району шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища в розмірі 77 486 грн, на наступний казначейський рахунок: р/р UA 438999980331199331000018512, (отримувач ГУК Сум. Обл./ Чернеччинська СТГ/24062100, код отримувача 37970404, банк отримувач Казначейство України (ел.адм.подат.), код класифікації бюджету - 24062100, призначення платежу: грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності), з перерахуванням коштів до спеціального фонду Державного бюджету України в сумі 23 245,8 грн (30 %) та до спеціального фонду бюджетів Чернеччинської сільської ради та Сумської обласної ради в сумі 54 240,2 грн (70 %), а саме: 38 743 грн (50 %) до бюджету Чернеччинської сільської ради, а 15497,2 грн. (20%) до бюджету Сумської обласної ради і стягнути з відповідача на користь Сумської обласної прокуратури судові витрати, понесені по сплаті судового збору в сумі 2422,4 грн. 15.05.2025 ухвалою суду відкрито провадження за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін. 04.06.2025 відповідачем у суді було отримано ухвалу суду, а 13.06.2025 до суду надійшов відзив на позовну заяву. Так у відзиві [PERSON] зазначає, що позовна заява була подана з порушенням ст. 175 ЦПК України, а саме в ній не зазначено ідентифікаційні коди юридичних осіб в Єдиному державному реєстрі підприємств України, в анкетних даних відповідача не зазначені відомості про наявність чи відсутність електронного кабінету, що на думку відповідача, є підставою для залишення позовної заяви без руху. Щодо розміру заподіяної нібито ним шкоди в сумі 77486 грн вказує, що 16.05.2022 о 10 годині на ставку в с. Бугрувате Охтирського району Сумської області [PERSON] дійсно перебував, відносно нього було складено протокол про адміністративне правопорушення за ч. 4 ст. 85 КУпАП, за те, що він у вищевказаний час і дату, під час нересту ловив рибу забороненим знаряддям лову, а саме: донною вудкою з двома гачками, виловивши при цьому 48 шт. карасів сріблястих та 1 лина, загальною вагою 6 кг 100 г. Однак зауважує, що він був на ставку в с. Бугувате і 15.05.2022 з 17 год. 40 хв. до 20 год. 40 хв. і за цей час зловив приблизно 3 кг карасів. Після цього поїхав до [PERSON] , який проживає в с. Бугрувате у крайній хаті, у якого переночував та 16.05.2022 продовжив рибалити на ставку, де піймав ще приблизно 3 кг карасів і одного лина. Про ці обставини він письмово пояснив у протоколі про адміністративне правопорушення під час складання протоколу, але надані пояснення інспектор, який складав протокол, не взяв до уваги. Також вказав, що через військову агресію з боку рф він не приїхав до Шишацького районного суду м. Полтава на розгляд адміністративної справи щодо нього за ч. 4 ст. 85 КУпАП. В постанові Шишацького районного суду Полтавської області від 15.07.2022 хоча і є посилання на розрахунок шкоди, але не роз`яснено, що відшкодування шкоди повинно проводитися в порядку цивільного судочинства. Штраф ним було сплачено відразу після отримання постанови про накладення адміністративного стягнення. Крім того [PERSON] зазначає, що в силу ст. 39 КУпАП він вважається особою, яка не піддавалася адміністративному стягненню, а тому не вбачає підстав для задоволення позовних вимог. У відзиві також зауважує, що навіть якщо припустити, що він порушив Правила любительського і спортивного рибальства, піймавши 16.05.2022 трохи більше ніж три кілограми риби, то вважає, що сума шкоди повинна становити половину від пред`явлених йому вимог, а саме 38743 грн. Вважає, що суд може зменшити суму шкоди 38743 грн, враховуючи, що [PERSON] здійснював вилов риби не для власних потреб, а для того, щоб нагодувати бійців територіальної оброни, які стояли на блокпосту по вул. Сумській в м. Охтирка. Він ловив рибу, а дружина готувала рибу, після чого [PERSON] відвозив на блокпост бійцям. Також просив врахувати суд, що його дружина [PERSON] є інвалідом ІІІ групи. Він офіційно працює, проте отримує зарплату в сумі 20000 грн на місяць, що дає можливість лише оплачувати комунальні рахунки, придбавати ліки дружині та допомагати матері. Вважає, що суд на підставі ч. 4 ст. 1193 ЦК України може зменшити розмір відшкодування шкоди, завданої фізичною особою, залежно від її матеріального становища, крім випадків, коли шкоди завдано вчиненням злочину. Тому просив при ухваленні рішення врахувати усі викладені ним обставини. 18.06.2025 до суду надійшла відповідь на відзив від Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства та продовольчих програм у Сумській області, де представник вказав, що постанова Шишацького районного суду Полтавської області від 15.07.2022 у справі про притягнення [PERSON] до адміністративної відповідальності за ч. 4 ст. 85 КУпАП набрала законної сили, а тому у відповідності до ч.ч. 4, 6 ст. 82 ЦПК України обставини, які були встановлені в адміністративній справі, рішення по якій вже набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом. Крім того вказує, що [PERSON] не заперечує проти того, що ловив рибу, однак зазначає, що ловив два дні, а тому незначно перевищив вагу виловленої риби, якщо за два дні вилови 6,1 кг, в той час, коли дозволено не більше 3 кг в день. Проте представник Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства та продовольчих програм у Сумській області зауважує, що вчинене відповідачем правопорушення полягає не тільки в перевищені дозволеної норми вилову, а й у тому, що ця ловля здійснювалась в нерестовий заборонений період донною вудкою з двома гачками, а відтак заподіяні рибному господарству збитки нараховуються за всю виловлену забороненим знаряддям лову рибу. Щодо зменшення судом відшкодування заподіяної правопорушенням шкоди, то представник зазначає, що відповідно до законодавства відповідач зобов`язаний надавати своїй матері допомогу, а тому доводи відповідача про те, що він надає своїй матері матеріальну допомогу є необґрунтованими і безпідставними. Суд дослідивши докази у справі, дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог, виходячи з такого. Судом встановлено, що 16.05.2022 відносно [PERSON] було складено протокол №002544/135 про адміністративне правопорушення в якому вказано, що 16.05.2022 близько 10 год. 30 хв. [PERSON] на ставку, що в с. Бугрувате Охтирського району Сумської області Чернеччинської СТГ, в нерестовий заборонений період, ловив рибу на одну донну вудку з двома гачками, упіймав карасів сріблястих 48 штук та одного лина, загальною вагою 6,1 кг, чим порушив добову норму вилову риби однією особою, порушивши при цьому пункти 4.6 та 4.4 Правил любительського та спортивного рибальства та несе відповідальність, передбачену ст. 85 ч. 4 КУпАП, завдавши при цьому збитків рибному господарству України на суму 77486 грн (сімдесят сім тисяч чотириста вісімдесят шість) (а.с. 19). В даному протоколі, наявні пояснення особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, де [PERSON] зазначив, що 15.05.2022 з 17.40 о до 20.40 год. піймав приблизно 3 кг карасів, після чого поїхав до [PERSON] , який проживає в крайній хаті до масиву берези в с. Бугрувате. 16.05.2022 з 05.00 год. продовжував знаходитися в с. Бугрувате на ставку, де піймав ще близько 3 кг карасів і одного лина. Після рибалки був зупинений працівниками поліції. Загальна вага риби 6 кг ( а.с. 19 зворот). Протокол підписаний особою, що його складала та [PERSON] . До матеріалів адміністративної справи надано розрахунок розміру шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів, а також такси для обчислення відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування ( збирання) або знищення громадянами України, іноземцями та особами без громадянства цінних об`єктах України та опис об`єктів лову ( добування), вилучених у порушника ( а.с. 20, 21). Постановою Шишацького районного суду Полтавської області від 15.07.2022 [PERSON] визнано винуватим у вчиненні правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 Кодексу України про адміністративні правопорушення та піддано адміністративному стягненню у виді штрафу в розмірі 20 неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 340 гривень з конфіскацією незаконно добутих водних живих ресурсів (карася сріблястого в кількості 48 штук та одного лина) ( а.с. 11 зворот 13). З обґрунтованого розрахунку сум, що стягуються та проведений за таксами для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення громадянами України,\~іноземцями та особами без громадянства цінних видів водних біоресурсів у рибогосподарських водних об`єктах України, затверджених\~Постановою Кабінету\~Міністрів України\~№1209\~від 21\~листопада 2011\~року в редакції Постанови Кабінету Міністрів №1039 від 06 жовтня 2021 року \~вбачається, що загальна сума шкоди становить 77486 грн 00 коп. та складається: карась сріблястий 48 шт. 74888 грн; лин 1598 грн (а.с. 16). Як вбачається з листа голови Шишацького районного суду Полтавської області від 24.12.2024, адміністративне стягнення за постановою в адміністративній справі стосовно [PERSON] за ч. 4 ст.85 КУпАП у вигляді штрафу в розмірі 340 грн стягнуто в повному обсязі, згідно постанови Охтирського ВДВС Сумської області про закінчення виконавчого провадження від 02.03.2023 ( а.с. 11). Статтею\~131-1\~Конституції України\~визначено, що в Україні діє прокуратура, яка здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом. Відповідно до ч. 3\~ст. 23 Закону України «Про прокуратуру»\~прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Частинами 4, 5\~ст. 56 ЦПК України\~передбачено, що прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. У разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі прокурор набуває статусу позивача. За\~рішенням Конституційного Суду України від 08.04.1999 року № 3-рп/99\~під поняттям «орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах» потрібно розуміти орган державної влади чи орган місцевого самоврядування, якому законом надано повноваження органу виконавчої влади. Із врахуванням того, що «інтереси держави» є оціночним поняттям, прокурор чи його заступник у кожному конкретному випадку самостійно визначає, з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних чи інших інтересів держави, обґрунтовує у позовній заяві необхідність їх захисту та зазначає орган уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах. Згідно з ч. 4\~ст. 82 ЦПК України\~обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом. Відповідно до ч. 6\~ст. 82 ЦПК України\~постанова суду у справі про адміністративне правопорушення обов`язкова для суду, що розглядає справу про цивільно-правові наслідки дій особи, стосовно якої ухвалено постанову суду, з питань, чи мали місце усі дії та чи вчинені вони цією особою. Стаття 13 Конституції України, ст.ст. 3-5 Закону України «Про тваринний світ»,\~ст. 39 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища»\~зазначають, що об`єкти тваринного світу (у тому числі риби, членистоногі, молюски та інші) знаходяться під охороною держави та належать до природних ресурсів загальнодержавного значення. Відповідно до ч. 2\~ст. 63 Закону України «Про тваринний світ», громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу, в порядку та розмірах, встановлених законодавством. Частиною 2\~ст. 10 Закону України «Про тваринний світ»\~передбачено, що громадяни зобов`язані, зокрема, відшкодовувати шкоду, заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу. Частинами 2, 4\~ст.\~68\~Закону України\~«Про охорону\~навколишнього природного\~середовища» передбачено, що відповідальність за порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища несуть особи, винні, зокрема, у самовільному спеціальному використанні природних ресурсів. Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Згідно зі \~ст. 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища»\~шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Як вбачається з ч. 1\~ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоду завдано не з її вини. Відповідно до ч.1\~ст.76\~ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Статтею 80 ЦПК України\~передбачено, що достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Згідно ч. 3 ст.12 та ч. 1 ст.81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ч. 1, 2 ст.\~77\~ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Винуватість [PERSON] і сума шкоди судом встановлена і доведена позивачем відповідними доказами, по теперішній час відповідач заподіяну шкоду добровільно не відшкодував, а тому вона підлягає стягненню у примусовому порядку. Суд не погоджується із доводами відповідача, які він навів у відзиві на позовну заяву, виходячи з такого. Так [PERSON] зазначає, що при подачі позовної заяви, в порушення ст. 175 ЦПК України не зазначено ідентифікаційні коди юридичних осіб в Єдиному державному реєстрі підприємств України, в анкетних даних відповідача не зазначені відомості про наявність чи відсутність електронного кабінету, що на думку відповідача, є підставою для залишення позовної заяви без руху. Проте позивачем у позовній заяві зазначені відомі йому ідентифікаційні коди юридичних осіб в Єдиному державному реєстрі підприємств України та інші відомі йому відомості, а тому суд на стадії відкриття провадження у справі не вбачав підстав для залишення позову без руху . Щодо розміру заподіяної шкоди в сумі 77486 грн, [PERSON] вказує на те, що здійснював вилов риби 2 дні, а тому хоч і порушив добову норму вилову риби однією особою, але незначно, тобто трохи більше ніж три кілограми риби, та вважає, що сума шкоди повинна становити половину від пред`явлених йому вимог, а саме 38743 грн. Суд вважає,\~що таке\~твердження відповідача\~є безпідставним,\~оскільки судом\~встановлено,\~що \~ [PERSON] \~здійснював вилов\~риби в нерестовий заборонений період, ловив рибу на одну донну вудку з двома гачками, упіймав карасів сріблястих 48 штук та одного лина, загальною вагою 6,1 кг, чим порушив не тільки добову норму вилову риби однією особою, що передбачено п. 4.6, а й п. 4.4 Правил любительського та спортивного рибальства від 1999 року, завдавши при цьому збитків рибному господарству України на суму 77486 грн ( сімдесят сім тисяч чотириста вісімдесят шість ) . В даному випадку [PERSON] повинен відшкодовувати збитки в повному обсязі за всю виловлену рибу, оскільки здійснював вилов риби в нерестовий заборонний період,коли любительське рибальство може бути дозволено органами рибоохорони на спеціально визначених ділянках водойм однією поплавковою або донною вудкою із одним гачком і\~спінінгом з\~берега,\~в той\~час коли\~встановлено,\~ що\~він здійснюваввилов забороненим знаряддям лову рибу донною вудкою з двома гачками. Крім того, суд погоджується з доводами представника Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства та продовольчих програм у Сумській області щодо того, що відповідач не обґрунтував та не надав суду доказів того, що [PERSON] надає матеріальну допомогу матері і через це просить суд зменшити розмір відшкодування шкоди. Також суд вважає, що наявність у дружини відповідача інвалідності ІІІ групи не може бути підставою для зменшення розміру відшкодування шкоди, завданої діями відповідача, оскільки ним не надано доказів того, що вона перебуває у нього на утриманні через встановлену групу інвалідності. Також твердження відповідача про не зазначення у позові власника водойми не спростовують висновків суду про те, що громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу, в порядку та розмірах, встановлених законодавством. Вирішуючи питання щодо розподілення коштів до бюджетів різних рівнів, як про це промісить позивач, суд зазначає таке. Відповідно до приписів\~ст. 47 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища»\~для фінансування заходів щодо охорони навколишнього природного середовища, у тому числі, за рахунок грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища в результаті господарської та іншої діяльності, утворюються Державний та місцеві фонди охорони навколишнього природного середовища. Місцеві фонди охорони навколишнього природного середовища утворюються у складі бюджету відповідного місцевого бюджету за місцем заподіяння екологічної шкоди. Згідно з вимогами п. 7 ч. 3 ст.\~29, п. 4 ч. 1 ст. 691\~Бюджетного кодексу України, грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, належать до надходжень Державного та місцевих бюджетів і сплачуються на рахунки спеціальних фондів Державного, обласних та місцевих бюджетів у розмірах 30, 20 та 50 відсотків, відповідно. Пунктом 4.1. Порядку казначейського обслуговування доходів та інших надходжень державного бюджету, затвердженого\~наказом Міністерства фінансів України від 29.01.2013 року № 43, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України за № 291/22823 від 19.02.2013 року, передбачено, що платежі, які відповідно до\~Бюджетного кодексу України\~та закону про Державний бюджет України є доходами спеціального фонду державного бюджету, крім власних надходжень бюджетних установ, зараховуються на відповідні рахунки, відкриті в Казначействі на ім`я відповідного органу Казначейства у розрізі територій та кодів\~класифікації доходів бюджету. Також, п. 2.2. Порядку казначейського обслуговування місцевих бюджетів, затвердженого\~наказом Міністерства фінансів України від 23.08.2012 року № 938, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України за № 1569/21881 від 12.09.2012 року, передбачено, що у процесі казначейського обслуговування коштів місцевих бюджетів органи Казначейства, окрім іншого, відкривають рахунки в національній валюті в Казначействі для зарахування доходів місцевих бюджетів та інших надходжень, передбачених законодавством, на ім`я органу Казначейства у розрізі кодів бюджетної класифікації та у розрізі місцевих бюджетів усіх рівнів; здійснюють в автоматизованому режимі розподіл платежів між рівнями місцевих бюджетів, розподіл інших платежів, що зараховуються до місцевих бюджетів згідно з вимогами\~Бюджетного кодексу України, закону про Державний бюджет України та рішенням місцевої ради про бюджет у розмірах, визначених законодавством, та перераховують розподілені кошти місцевих бюджетів за належністю. Отже, завдані природним ресурсам збитки сплачуються на єдиний розподільчий казначейський рахунок, із якого органом Державної казначейської служби у подальшому розподіляються конкретні суми коштів до Державного, обласного та місцевого бюджетів у вищевказаному співвідношенні. Крім того, відповідно до \~ст. 141 ЦПК України, стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати. З врахуванням вищезазначеного з відповідача на користь Сумської обласної прокуратури слід стягнути судовий збір у сумі 2422,40 грн.

Outcome: approved