Jurisdiction: civil
Date: 2025-07-15 00:00:00

07.02.2025 року до Баштанського районного суду Миколаївської області звернувся представник позивачки [PERSON] , адвокат Пахомова Д.М. з позовом до Баштанської районної державної адміністрації, у якому просила встановити [PERSON] , [INFO] , додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини, що відкрилась після смерті батька [PERSON] , який помер [INFO] , три місяці після набрання рішенням суду законної сили. В обґрунтування заявлених вимог представник позивача у позові зазначила, що [INFO] помер батько позивачки [PERSON] . Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина на належне йому майно, а саме, земельну ділянку, яка знаходиться у Баштанському районі (до зміни Новобузькому) та позивачу відомо про існування Державного акту на право власності на земельну ділянку серії МК №033296, виданого у 2004 році Новобузькою районною державною адміністрацією, проте, фактично у позивача відсутні оригінали вказаних документів. Позивачка у період з 2010 року по 2022 рік мала багато матеріальних зобов`язань та перебувала у скрутному матеріальному становищі. Після початку повномасштабного вторгнення російської федерації на територію України позивачка, разом зі своїми дітьми виїхала за кордон. Позивачка перебувала у стані стресу та емоційного переживання і не мала змоги адекватно орієнтуватися в потрібних процедурах та термінах для прийняття спадщини, так як є юридично не обізнаною людиною. Крім того, у період 2022-2023 років позивачка неодноразово лікувалась, знаходилась на стаціонарному лікуванні, перенесла операційні втручання. До моменту отримання листа - роз`яснення про відмову у вчиненні нотаріальної дії, позивачці не було відомо про сплив строків, зокрема й тому, що остання вважала, що у зв`язку з оголошенням воєнного стану норми ЦК України відносно строків на прийняття спадщини призупинені до закінчення воєнного стану. 05.08.2024 року позивачка звернулась з відповідною заявою до приватного нотаріуса Баштанського районного нотаріального округу Миколаївської області Савченко А.В., але їй було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті [PERSON] у зв`язку з пропуском встановленого для цього законодавством шестимісячного строку. Спадщину після смерті [PERSON] спадкоємці за законом чи за заповітом не прийняли, відповідні свідоцтва про право на спадщину нотаріусом не видавались, з заявою про відмову від прийняття спадщини вона не зверталась, від права на спадкування вона не усунута, тому бажає прийняти спадщину після смерті [PERSON] відповідно до закону. 25.02.2025 року ухвалою судді Баштанського районного суду Миколаївської області Звягіної О.В. справу передано на розгляд до Новобузького районного суду Миколаївської області за правилами територіальної юрисдикції (підсудності), визначеними ч.1 ст.30 ЦПК України. 06.03.2025 року до Новобузького районного суду Миколаївської області надійшла справа з Баштанського районного суду Миколаївської області. За протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 06.03.2025 року матеріали справи передані до провадження судді Вжещ С.І. Ухвалою судді від 07.03.2025 відкрито провадження в справі та призначено в порядку загального позовного провадження до розгляду у підготовчому судовому засіданні на 06.03.2023 року о 09:00 год, який відкладений до 28.03.2025,16.04.2025, 15.05.2025, у якому оголошувалась перерва до 05.06.2025, 17.06.2025, 02.07.2025. Ухвалою суду від 07.07.2025 року закрито підготовче провадження у справі та призначено її до судового розгляду по суті, суддею одноособово на \~16.07.2025 року о 10:45 год. Позивачка [PERSON] та її представник, адвокат Пахомова Д.М. в судове засідання не з`явились, були належним чином повідомлені про час і місце його проведення. Від представника позивача Пахомової Д.М. до суду надійшла заява про розгляд справи в її відсутність. Представник відповідача Новобузької міської ради Баштанського району Миколаївської області в судове засідання не з`явився, надіслав до суду заяву, в якій проти позовних вимог не заперечує та просить справу розглядати без участі представника відповідача. Оскільки в судове засідання сторони не з`явились, суд відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, проводить слухання справи без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписуючого технічного засобу. Суд, вивчивши доводи позовної заяви та дослідивши додані до неї письмові документи в їх сукупності, приходить до наступного висновку. Згідно зі статтею 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Статтею 1218 ЦК України встановлено, що до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини; спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою; для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України). Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно Книги записів реєстрації державних актів на право власності на землю по Новобузькій міській раді Баштанського (колишнього Новобузького) району Миколаївської області на ім`я [PERSON] зареєстровано державний акт на право власності на земельну ділянку серії МК №057273 від 17.11.2004 року, площею 4,62 га, для ведення товарного сільськогосподарського виробництва. Згідно повідомлення в.о. начальника Головного управління Держгеокадастру у Миколаївській області Кравченка Ю. від 27.05.2025 року вищевказаний державний акт на право власності на земельну ділянку відсутній у відділі . [INFO] [PERSON] помер, про що свідчить свідоцтво про смерть, серії [NUMBER] , видане виконавчим комітетом Надбузької сільської ради Миколаївського району Миколаївської області від 09.07.2024 року . Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина на належне йому майно. З інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) № 77880035 від 05.08.2024 року вбачається, що після смерті [PERSON] за вказаними параметрами запиту у Спадковому реєстрі інформація відсутня . У серпні 2024 року позивачка звернулась до приватного нотаріуса Баштанського районного нотаріального округу Миколаївської області Савченко А.В., але їй було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті [PERSON] у зв`язку з пропуском встановленого для цього законодавством шестимісячного строку . Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Європейський суд з прав людини в пунктах 33, 34 рішення від 19.02.2009 року у справі «Христов проти України» зазначив, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване ч.1 ст.6 Конвенції, слід тлумачити в контексті преамбули Конвенції, яка, зокрема, проголошує верховенство права як складову частину спільної спадщини Договірних держав. Одним з основновоположних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, згідно з яким у разі остаточного вирішення спору судами їхнє рішення, що набрало законної сили, не може ставитися під сумнів. Принцип юридичної визначеності вимагає поваги до … остаточного рішення суду. Згідно з правовою позицію ЄСПЛ у справі «Ілхан проти Туреччини» від 27.06.2000 року, при вирішенні питання пропуску строку на вчинення дій має застосовуватись правило встановлення всіх обставин з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Судом також враховується рішення ЄСПЛ у справі «Маркс проти Бельгії» від 13.06.1979 року, ст.1 Першого Протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, які по своїй суті є гарантом права власності, оскільки визнають право будь-якої особи на безперешкодне користування своїм майном. Відповідно до п. 6 ч. 1 ст.3 ЦК України до загальних засад цивільного законодавства віднесено, поміж іншим, справедливість, добросовісність та розумність. Згідно статті 1221 ЦК України місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. Відповідно до ч. 1, ч. 2 ст. 1220 ЦК України, спадщина відкривається внаслідок смерті особи, часом відкриття спадщини є день смерті особи. Згідно ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини; якщо виникнення у особи права на спадщину залежить від неприйняття спадщини або відмови в його прийнятті іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється в три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття. Згідно ч. 3 ст. 1272 вказаного Кодексу за позовом спадкоємця, що пропустив строк для прийняття спадщини із поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до ст.1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30.05.2008 року, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Як слідує з матеріалів справи [PERSON] своєчасно заяви до нотаріальної контори не подала. Відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними. Як на поважність причин позивачка вказує на складні матеріальні умови проживання, перебування тривалий час на стаціонарному лікуванні, перебування тривалий час за кордоном, у зв`язку з воєнним станом та необізнаністю щодо встановлених строків для прийняття спадщини. Зазначені обставини свідчать про поважність причин, пов`язаних з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця при поданні заяви про прийняття спадщини. Крім того, судом установлено, що після того, як позивачка в серпні 2024 року звернулась до нотаріальної контори та 05.08.2024 року отримала відмову, а 07.02.2025 року пред`явила позов до суду. Вказана позиція узгоджується з висновками, зробленими Верховним Судом в постанові від 17 жовтня 2018 року в справі №681/203/17-ц. Вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи. Оцінюючи пропуск строку позивачем, суд враховує принцип пропорційності між застосованим заходом та переслідуваною метою, якою є захист порушених прав заявника в аспекті статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, а також загальні засади цивільного законодавства: неприпустимість позбавлення права власності, крім випадків, встановлених Конституцією України та законом; справедливість, добросовісність та розумність. Відповідно до ч.ч.1, 4 ст.206 ЦПК України відповідач може визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. У разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. Оскільки представник відповідача визнав позов, що не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд на підставі ч.4\~ст. 206 ЦПК України, ухвалює рішення про задоволення позову, вважаючи, що вказані у позовній заяві обставини свідчать про поважність причин пропуску [PERSON] строку для подання заяви про прийняття спадщини. Вимоги щодо відшкодування судових витрат, понесених позивачкою на оплату судового збору, остання не заявляла та не наполягала, а тому суд не вирішує питання про їх розподіл між сторонами.

Outcome: approved