Jurisdiction: civil
Date: 2025-07-07 00:00:00

Представник акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» - Ляр Д.Ю. (далі-АТ КБ «ПриватБанк») звернувся до суду з позовом, в якому просить суд стягнути з [PERSON] на користь позивача заборгованість за кредитним договором №NKSNA100000553 від 28.10.2021 року у розмірі 255\~910,27 грн. та судові витрати. \~ \~ \~ \~В обґрунтування позову зазначено, що АТ КБ «ПриватБанк» та [PERSON] 28.10.2021 року уклали кредитний договір №NKSNA100000553. Згідно договору АТ КБ «ПриватБанк» зобов`язався надати відповідачу кредит у розмірі 287\~875 грн., на термін до 25.10.2024 року, а відповідач зобов`язався повернути кредит та сплатити відсотки за користування кредитними коштами в строки та в порядку, встановленим кредитним договором. Відповідно договору, погашення заборгованості здійснюється в наступному порядку: щомісяця в період сплати, відповідач повинен надавати банку грошові кошти (щомісячний платіж) для погашення заборгованості за кредитом, яка складається із заборгованості за кредитом, за відсотками, комісією, а також іншими витратами згідно кредитного договору. Згідно договору у випадку порушення зобов`язань за кредитним договором, відповідач сплачує банку відсотки за користування кредитом у подвійному розмірі на місяць, нараховані від суми непогашеної в строк заборгованості за кредитом. Відповідач не надавав своєчасно банку грошові кошти для погашення заборгованості за кредитом, відсотками, комісією, а також іншими витратами, відповідно до умов договору. Отже, у порушення умов кредитного договору, відповідач зобов`язання за вказаним договором не виконав. У зв`язку з зазначеними порушеннями зобов`язань за кредитним договором відповідач, станом на 08.03.2023 року, має заборгованість у розмірі 255\~910,27 грн., з яких: заборгованість за кредитом (тілом кредиту) - 255\~883,48 грн.; заборгованість за відсотками за користування кредитом - 26,79 грн. У зв`язку з викладеним, представник позивача звернувся до суду з вказаним позовом. Адвокат Баранов В.Л. в інтересах [PERSON] надав відзив на позовну заяву, в якому просив відмовити у задоволенні позову, оскільки позов подано передчасно. В обґрунтування відзиву представник відповідача зазначив, що відповідачем визнаються і підтверджуються наступні обставини. Між АТ КБ «Приватбанк» та [PERSON] 28.10.2021 року було укладено кредитний договір № NKSNA 100000553 на суму 287 875 грн. для придбання транспортного засобу. З дати підписання кредитного договору позичальник [PERSON] добросовісно і в повному обсязі виконував всі покладені на нього кредитним договором обов`язки: - сплата комісії за надання кредиту у розмірі 4318,13 грн.; - щомісячна проплата передбачених договором платежів у листопаді, грудні 2021 року та у січні - лютому 2022 року включно у розмірі 7 997 грн. Починаючи з березня 2022 року позичальник [PERSON] не виконував свої зобов`язання за кредитним договором у зв`язку із настанням «форс-мажорних» обставин. Кредитний договір містить пункт 10 «Форс-Мажор». Підпунктом 10.2., серед іншого, форс-мажорними обставинами сторони визнали оголошену і неоголошену війну, збройний конфлікт, військову мобілізацію, військові дії. Підпунктом 10.4. кредитного договору встановлено, що під час дії обставин «форс-мажору» виконання зобов`язань за договором може призупинятись частково або в повному обсязі. А невиконання або неналежне виконання зобов`язань за цим договором однією із сторін у зв`язку з дією обставин «форс-мажору» не спричиняє застосування до неї яких-небудь заходів відповідальності (п.п.10.5. договору). Підпункт 10.8. договору передбачає, що обставини «форс-мажору» автоматично продовжують виконання зобов`язань на період їх дії та ліквідації наслідків. Якщо обставини «форс-мажору» триватимуть більше ніж 6 (шість) місяців, то кожна із сторін має право відмовитись від подальшого виконання зобов`язань за цим договором і, в такому разі жодна із сторін не має права на відшкодування другою стороною можливих збитків. Підпунктом 10.7. договору передбачено, що належним підтвердженням обставин «форс- мажору» сторони визнали довідку Торгово-промислової палати України. 24.02.2022 року наступили форс-мажорні обставини, передбачені кредитним договором - російська федерація розпочала повномасштабну війну проти України на її знищення. Це загальновідомий факт, який, на підставі положень ст.82 ЦПК України, не потребує доказування. Проте, Торгово-промислова палата України 28.02.2022 року офіційно оприлюднила довідку №2024/02.0-7.1, адресовану всім кого це стосується, якою підтвердила настання форс-мажорних обставин у зв`язку із військовою агресією російської федерації проти України, що стало підставою введення воєнного стану із 05:30 год. 24.02.2022 року. Відповідно до п.16 Прикінцевих та перехідних положень Закону України від 15.11.2016 року №1734-VIII «Про споживче кредитування» позичальникам за споживчими кредитами на придбання автомобіля надано право протягом 90 днів після припинення чи скасування воєнного стану в Україні звернутися до кредитора із заявою про анулювання заборгованості за договором про споживчий кредит, який відповідає одночасно умовам: предметом забезпечення за таким договором є автомобіль, знищений внаслідок збройної агресії Російської Федерації; станом на 23.02.2022 року заборгованість за таким договором не була прострочена більш як на 7 днів; метою отримання кредиту згідно з договором є придбання автомобіля. Автомобіль Chery Tiggo 7 Pro, д.н.з. [NUMBER] , який був придбаний позичальником [PERSON] на кредитні кошти, відповідає визначеним Законом №1734-VIII вимогам. Це підтверджується/може бути підтверджено наступним: підпунктом 3.1. кредитного договору щодо забезпечення заставою транспортного засобу; витягом з Єдиного реєстру досудових розслідувань кримінального провадження №12022230000000513; показаннями свідка [PERSON] . Наявність настання «форс-мажорних» обставин особисто для [PERSON] підтверджується ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 24.10.2023 року щодо надання дозволу в рамках кримінального провадження №42023000000000221 на проведення огляду житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами, в якому мешкав [PERSON] (буд. [ADDRESS] ). У цьому помешканні позичальника [PERSON] поселилися окупанти 109 полку так званої «ДНР» і влаштували там катівню, вимагаючи у місцевих мешканців матеріальні цінності. Автомобіль, придбаний [PERSON] на кредитні кошти, був також «конфіскований» окупантами. З наближенням лінії фронту і бойових дій у Бериславському районі Херсонської області окупанти спалили награбоване майно, яке вони не встигли переправити на лівий берег Дніпра. Факт знищення автомобіля може підтвердити свідок [PERSON] . Документальне підтвердження цього факту можливе тільки після закінчення досудового розслідування у кримінальному провадженні №12022230000000817 від 02.04.2022 року. На вимогу кредитора, відповідно до п.п. 2.1.2. кредитного договору, позичальником було укладено договір страхування предмета застави (КАСКО) і здійснено передбачені договором страхові платежі. Вигодонабувачем договору страхування є А ТКБ «Приватбанк». \~ \~ \~ \~Представник АТ КБ «ПриватБанк» - Меркулова В.В. надала відповідь на відзив, в якій просила позовні вимоги задовольнити в повному обсязі. В обґрунтування відповіді на відзив представник позивача зазначила, що Господарський суд Дніпропетровської області в рішенні від 29.07.2022 у справі №904/1250/22 стягнув штрафні санкції за прострочення виконання зобов`язання саме через порушення письмового строку повідомлення про форс-мажорні обставини військової агресії та відсутність доказів неможливості виконання. Так, у рішенні вказано: на думку суду, воєнний стан на території України не означає, що відповідач не може здійснювати підприємницьку діяльність та набувати кошти. Відповідач не надав доказів того, що підприємство зупинило роботу у зв`язку з воєнним станом, що всі працівники (чи їх частина), керівник підприємства, інші посадові особи мобілізовані та перебувають у складі Збройних Сил України, тимчасово не виконують професійні обов`язки у зв`язку з воєнними діями, все, або частина складу рухомого майна підприємства задіяні під час тих чи інших заходів, що б перешкоджало суб`єкту господарювання здійснювати підприємницьку діяльність під час введеного воєнного стану. Крім того, суд вказав, що договором передбачено обов`язок письмово, не пізніше 10 діб з моменту настання обставин непереборної сили, повідомити одна одну про настання таких обставин, якщо вони перешкоджають належному виконанню цього договору. Підтвердженням настання обставин непереборної сили є виключно офіційне підтвердження таких обставин Торгово-промисловою палатою України. Так, листом від 28.02.2022 року Торгово-Промислова палата України засвідчила форс-мажорні обставини, зокрема, військову агресію російської федерації проти України, що стало підставою введення воєнного стану із 05 год. 30 хв. 24.02.2022 року строком на 30 діб, відповідно до Указу Президента №64/2022 від 28.02.2022 року «Про ведення воєнного стану», однак, відповідач в порушення п.8.2. договору, не дотримався строків (не пізніше 10 діб з моменту настання обставин переборної сили). Аналогічна позиція викладена суддею Господарського суду Чернігівської області у справі №927/331/22 від 28.07.2022 року, де зазначено, що посилання відповідача на те, що введення воєнного стану на території України є форс-мажорними обставинами та є підставою для звільнення від відповідальності за порушення умов договору, не беруться судом до уваги, оскільки сторони у договорі чітко визначили порядок та строки повідомлення контрагента про настання форс-мажорних обставин. Доказів направлення повідомлення відповідачем позивачу листа з повідомленням про настання форс-мажорних обставин у строк, передбачений п.6.2. договору відповідач не надав. [PERSON] не навів належних доказів, щодо повідомлення позивача про факт втрати або знищення майна, що є предметом застави. Відсутність предмета застави не заважає відповідачу виконувати зобов`язання, покладені на нього кредитним договором. Якщо заставне майно застраховане, вигодонабувачем, у випадку настання страхового випадку, є кредитор. Тож, у разі настання страхового випадку щодо предмета застави позивач має переважне право на задоволення своєї вимоги за основним зобов`язанням із суми страхового відшкодування. У випадку отримання страхового відшкодування, суму цього відшкодування, що дорівнює вартості кредиту, забирає собі кредитор з вищим пріоритетом. Якщо є залишок страхової суми, він розподіляється між іпотекодержателями нижчого пріоритету і боржником. У випадку, якщо заборгованість лишається непогашеною, то ризики відшкодування завданих збитків несе власник майна. Відповідач належним чином свої зобов`язання за кредитним договором не виконав. Представник позивача у судовому засіданні підтримав доводи, викладені у позові та відповіді на відзив, просив задовольнити позовні вимоги. Представник відповідача у судовому засіданні пояснив, що [PERSON] повідомляв АТ КБ «ПриватБанк» про втрату заставного майна та про настання форс-мажорних обставин, але не в той строк, який передбачений договором. [PERSON] повинен був повідомити протягом декількох днів, але об`єктивні обставини - окупація Херсонської області, позбавили можливості повідомити вчасно. На другий день повномасштабного вторгнення окупанти заїхали на територію Херсонської області, тому у людей був вибір - рятувати життя або повідомити АТ КБ «ПриватБанк» про настання форс-мажорних обставин. Кожен би прийняв рішення рятувати своє життя та своєї родини. Представник відповідача зазначив, що позов подано передчасно, є необґрунтованим, просив відмовити у його задоволенні. Представник третьої особи у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином. Дослідивши матеріали справи, вислухавши пояснення представника позивача, представника відповідача, суд дійшов висновку, що у задоволенні позову слід відмовити, з огляду на наступне. Судом встановлено, що 28.10.2021 року між АТ КБ «ПриватБанк» та [PERSON] було укладено кредитний договір №NKSNA100000553 (далі-договір), пунктом 1.1. якого передбачено, що кредитор зобов`язується надати позичальнику, на умовах цього договору, грошові кошти у вигляді строкового кредиту на придбання транспортного засобу - 287 875 грн., а позичальник зобов`язується належним чином використати та повернути кредит в порядку, на умовах та в строки, визначені цим договором. Термін повернення кредиту - в дати, встановлені графіком платежів, але не пізніше 25.10.2024 року включно. Кредит надається на наступні цілі: придбання транспортного засобу, описаного в п.3.1. цього договору в порядку, передбаченому цим договором (п.п.1.3., 1.4. договору). Виконання позичальником зобов`язань за цим договором (в тому числі і додатковими угодами до нього) забезпечується заставою транспортного засобу: марка Chery Tiggo 7Pro, рік випуску - 2021, тип транспортного засобу - універсал, кузов - [NUMBER] , об`єм двигуна - 1498, державний номер - [NUMBER] , що належить позичальнику на праві власності на підставі свідоцтва про реєстрацію про реєстрацію транспортного засобу № [NUMBER] від 27.10.2021 року, виданого ТСЦ 6541. Договір застави укладається кредитором (заставодержателем) та заставодавцем одночасно із укладанням цього договору. Договори страхування повинні бути укладені позичальником за власний рахунок у день укладання цього договору з урахуванням п.2.1. цього договору (п.п.3.1., 3.3. договору). Договір містить розділ 10 «Форс-мажор». Пунктом 10.1. договору передбачено, що сторони не несуть відповідальності за невиконання або неналежне виконання зобов`язань за договором, якщо це викликано дією обставин непереборної сили, про як сторони в момент укладення договору не могли знати та не могли їх передбачити (обставини «форс-мажору»). \~ \~ \~ \~Сторони договору погодили, що форс-мажорними обставинами (обставинами непереборної сили) є надзвичайні та невідворотні обставини, що об`єктивно унеможливлюють виконання зобов`язань, передбачених умовами цього договору, обов`язків згідно із законодавчими та іншими нормативними актами, а саме: загроза війни, збройний конфлікт або серйозна погроза такого конфлікту, включаючи, але не обмежуючись ворожими атаками, блокадами, військовим ембарго, дії іноземного ворога, загальна військова мобілізація, військові дії, оголошена та неоголошена війна, дії суспільного ворога, збурення, акти тероризму, диверсії, піратства, безлади, вторгнення, блокада, революція, заколот, повстання, масові заворушення, введення комендантської години, карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України, експропріація, примусове вилучення, захоплення підприємств, реквізиція, громадська демонстрація, блокада, страйк, аварія, протиправні дії третіх осіб, пожежа, вибух, тривалі перерви в роботі транспорту, регламентовані умовами відповідних рішень та актами державних органів влади, закриття морських проток, ембарго, заборона (обмеження) експорту/імпорту тощо, а також викликані винятковими погодними умовами і стихійним лихом, а саме: епідемія, сильний шторм, циклон, ураган, торнадо, буревій, повінь, нагромадження снігу, ожеледь, град, заморозки, замерзання моря, проток, портів, перевалів, землетрус, блискавка, пожежа, посуха, просідання і зсув ґрунту, інші стихійні лиха тощо (п.10.2. договору). Пунктом 10.3. договору передбачено, що сторона, якій стало відомо про настання чи загрозу настання обставин «форс-мажору», негайно, але в будь-якому випадку не пізніше наступного робочого дня, повідомляє про них іншу сторону усно (за допомогою телефону) та письмово (шляхом передання відповідного повідомлення факсом, кур`єром, засобами електронної пошти). У випадку недотримання стороною положення цього пункту, така сторона позбавляється права посилатися на наявність обставин «форс-мажору». Під час дії обставин «форс-мажору» виконання зобов`язань за договором може призупинятись (частково або в повному обсязі) (п.10.4. договору). Пунктом 10.5. договору передбачено, що невиконання або неналежне виконання зобов`язань за цим договором однією із сторін у зв`язку з дією обставин «форс-мажору» не спричиняє застосування до неї яких-небудь заходів відповідальності. Обов`язок доведення неможливості виконання зобов`язань або неналежного виконання за договором у зв`язку з дією обставин «форс-мажору» покладається на сторону, яка посилається на них в якості обґрунтування своїх вимог або заперечень (п.10.6. договору). Належним підтвердженням обставин «форс-мажору» є довідка Торгово-промислової палати України або відповідних регіональних торгово-промислових палат (п.10.7. договору). Відповідно до п.10.8. договору, обставини «форс-мажору» автоматично продовжують строк виконання зобов`язань на період їх дії та ліквідації наслідків. Якщо обставини «форс-мажору» триватимуть більше ніж 6 (шість) місяців, то кожна із сторін має право відмовитись від подальшого виконання зобов`язань за цим договором і, в такому разі жодна із сторін не має права на відшкодування другою стороною можливих збитків. 28.10.2021 року [PERSON] підписав згоду, що зі змістом договору ознайомлений, надав згоду на його укладення, а також на укладання будь-яких додаткових угод, договорів про зміну або будь-яких змін до вищевказаного кредитного договору на розсуд позичальника. Додатком №1 до договору є графік платежів, з яким [PERSON] був ознайомлений, що підтверджується його підписом. Відповідно до розрахунку заборгованості, станом на 08.03.2023 року, загальний розмір заборгованості [PERSON] перед АТ КБ «ПриватБанк» за договором становить 255910,27 грн., з яких: заборгованість за кредитом (тілом кредиту) - 255\~883,48 грн.; заборгованість за відсотками за користування кредитом - 26,79 грн. Згідно виписки по рахунку, виданої за період з 28.10.2021 року по 09.05.2023 року, [PERSON] здійснював погашення заборгованості за договором, а саме: у листопаді 2021 року - 7997, 84 грн., у грудні 2021 року - 7997,67 грн., у січні 2022 року - 7997,66 грн., у лютому 2022 року - 7997,72 грн. 09.03.2023 року представником АТ КБ «ПриватБанк» було надіслано на адресу [PERSON] повідомлення-вимогу про усунення порушення неналежного виконання кредитного зобов`язання та про дострокове повернення споживчого кредиту в повному обсязі, де зазначено, що загальний розмір заборгованості за кредитним договором становить 255\~910,43 грн. Відповідно до довідки Калинівської селищної ради Херсонської області №02-40-1142 від 13.11.2023 року, Калинівська селищна територіальна громада Бериславського району Херсонської області перебувала в полоні окупаційних військ через повномасштабне вторгнення 24.02.2022 року російської федерації з 09.03.2022 року по 11.11.2022 року. Згідно довідки від 19.05.2022 року №1211-5001619691 про взяття на облік внутрішньо-переміщеної особи, [PERSON] зареєстрований за адресою: [ADDRESS] , фактично проживає за адресою: [ADDRESS] . Транспортний засіб Chery Tiggo 7Pro, д.н.з. [NUMBER] , був застрахований у ТДВ «Експрес Страхування», що підтверджується договором добровільного страхування наземних транспортних засобів від 28.10.2021 року. Торгово-промислова палату України листом від 28.02.2022 року №2024/02.0-7.1, який адресований всім, кого це стосується, засвідчила форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили): військову агресію Російської Федерації проти України, що стало підставою введення воєнного стану із 05:30 год. 24.02.2022 року строком на 30 діб, відповідно до Указу Президента України від 24.02.2022 року №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні». Торгово-промислова палату України підтвердила, що зазначені обставини з 24.02.2022 року до їх офіційного закінчення є надзвичайними, невідворотними та об`єктивними обставинами для суб`єктів господарської діяльності та/або фізичних осіб по договору, окремим податковим та/чи іншим зобов`язанням/обов`язком, виконання яких/-го настало згідно з умовами договору, контракту, угоди, законодавчих чи інших нормативних актів і виконання відповідно яких/-го стало неможливим у встановлений термін, внаслідок настання таких форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили). Відповідно до витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань, 18.04.2022 року, на підставі заяви [PERSON] , до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесено відомості про вчинення кримінального правопорушення за ознаками ч.1 ст. 438 КК України, за фактом того, що 24.02.2022 року президентом Російської Федерації Путіним В.В. оголошено початок військової спеціальної операції проти України. 18.04.2022 року надійшла заява [PERSON] про те, що 27.03.2022 року військовослужбовці РФ чи учасники контрольованих ними незаконних збройних формувань ЛДНР, знаходячись в [ADDRESS] , викрали у заявника автомобіль Chery Tiggo 7Pro, д.н.з. [NUMBER] . У листі Криворізького районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області від 22.04.2022 року, адресованому [PERSON] , зазначено, що 18.04.2022 року слідчим управлінням ГУНП в Херсонській області за фактом заволодіння транспортним засобом Chery Tiggo 7Pro, сірого кольору, д.н.з. [NUMBER] , внесені відомості до ЄРДР та розпочате досудове розслідування у кримінальному провадженні №12022230000000817 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 438 КК України. Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 24.10.2023 року по справі №761/39059/23 надано дозвіл на проведення огляду житлового будинку з господарчими будівлями та спорудами за адресою: [ADDRESS] , з метою проведення за вказаною адресою слідчого експерименту за участі потерпілого [PERSON] . Зі змісту ухвали слідчого судді вбачається, що за адресою: [ADDRESS] , у період окупації, перебували невстановлені військовослужбовці 109 полку «ДНР», де утримували потерпілого [PERSON] . Допитаний у судовому засіданні свідок [PERSON] пояснив, що [PERSON] займався ремонтом автомобілів. В кінці 2021 року - на початку 2022 року, свідок відвозив свій автомобіль до [PERSON] замінити масло та воду. Свідок бачив у [PERSON] новий автомобіль, китайського виробництва, сірого, сіро-голубого кольору, д.н.з. [NUMBER] . На початку квітня 2022 року 2 рази свідок бачив вказаний автомобіль у селі, на ньому їздили росіяни, так звані «ДНРівці». Потім свідок ходив на склад з зерном, де молов людям зерно, оскільки не було що їсти, він бачив 3 автомобілі, які згоріли, серед яких була машина [PERSON] . Свідок записав номера трьох автомобілів, які шукали люди. Вказані автомобілі знаходилися біля колгоспу. В них попав снаряд. Свідок коли побачив згорілий автомобіль, намагався зателефонувати [PERSON] , але не зміг додзвонитися. Свідок пояснив, що окуповані були Великоолександрівський, Бериславський райони. Відповідно до ст.ст. 626, 628 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Статтею 526 ЦК України передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. За змістом ч.1 ст. 634 ЦК України договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору. Згідно ст. 638 ЦК України договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Договір укладається шляхом пропозиції однієї сторони укласти договір (оферти) і прийняття пропозиції (акцепту) другою стороною. Відповідно до ч.ч.1, 2 ст. 207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах (у тому числі електронних), у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони, або надсилалися ними до інформаційно-телекомунікаційної системи, що використовується сторонами. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). Договір є обов`язковим для виконання сторонами (ст. 629 ЦК України). Кредитний договір укладається у письмовій формі (ч.1 ст. 1055 ЦК України). Статтею 1054 ЦК України встановлено, що за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. До відносин за кредитним договором застосовуються положення параграфа 1 цієї глави, якщо інше не встановлено цим параграфом і не випливає із суті кредитного договору. Згідно ст. 1049 ЦК України позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Процентна ставка за кредитом може бути фіксованою або змінюваною. Тип процентної ставки визначається кредитним договором. Розмір процентів, тип процентної ставки (фіксована або змінювана) та порядок їх сплати за кредитним договором визначаються в договорі залежно від кредитного ризику, наданого забезпечення, попиту і пропозицій, які склалися на кредитному ринку, строку користування кредитом, розміру облікової ставки та інших факторів на дату укладення договору (ч.ч. 1,2 ст. 1056-1 ЦК України). Відповідно до ч.1 ст. 1048 ЦК України позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України. У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики. Відповідно до ст. 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом (ч.1 ст. 612 ЦК України). Стаття 525 ЦК України забороняє односторонню відмову від зобов`язання або односторонню зміну його умов. Абзацом 1 ст. 617 ЦК України передбачено, що особа, яка порушила зобов`язання, звільняється від відповідальності за порушення зобов`язання, якщо вона доведе, що це порушення сталося внаслідок випадку або непереборної сили. Частиною 1 ст. 14-1 Закону України «Про торгово-промислові палати в Україні» передбачено, що торгово-промислова палата України та уповноважені нею регіональні торгово-промислові палати засвідчують форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) та видають сертифікат про такі обставини протягом семи днів з дня звернення суб`єкта господарської діяльності за собівартістю. Згідно ч.2 ст. 14-1 Закону України «Про торгово-промислові палати в Україні» форс-мажорними обставинами (обставинами непереборної сили) є надзвичайні та невідворотні обставини, що об`єктивно унеможливлюють виконання зобов`язань, передбачених умовами договору (контракту, угоди тощо), обов`язків згідно із законодавчими та іншими нормативними актами, а саме: загроза війни, збройний конфлікт або серйозна погроза такого конфлікту, включаючи але не обмежуючись ворожими атаками, блокадами, військовим ембарго, дії іноземного ворога, загальна військова мобілізація, військові дії, оголошена та неоголошена війна, дії суспільного ворога, збурення, акти тероризму, диверсії, піратства, безлади, вторгнення, блокада, революція, заколот, повстання, масові заворушення, введення комендантської години, карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України, експропріація, примусове вилучення, захоплення підприємств, реквізиція, громадська демонстрація, блокада, страйк, аварія, протиправні дії третіх осіб, пожежа, вибух, тривалі перерви в роботі транспорту, регламентовані умовами відповідних рішень та актами державних органів влади, закриття морських проток, ембарго, заборона (обмеження) експорту/імпорту тощо, а також викликані винятковими погодними умовами і стихійним лихом, а саме: епідемія, сильний шторм, циклон, ураган, торнадо, буревій, повінь, нагромадження снігу, ожеледь, град, заморозки, замерзання моря, проток, портів, перевалів, землетрус, блискавка, пожежа, посуха, просідання і зсув ґрунту, інші стихійні лиха тощо. У постанові Верховного Суду від 14.06.2022 року у справі №922/2394/21 вказано, що статтею 617 ЦК України передбачено, що особа, яка порушила зобов`язання, звільняється від відповідальності за порушення зобов`язання, якщо вона доведе, що це порушення сталося внаслідок випадку або непереборної сили. Так, форс-мажорні обставини не мають преюдиційного характеру, і при їх виникненні сторона, яка посилається на них як на підставу неможливості належного виконання зобов`язання, повинна довести їх наявність не тільки самих по собі, але і те, що вони були форс-мажорними саме для даного конкретного випадку. Таких висновків дотримується Верховний Суд у постанові від 16.07.2019 року у справі №917/1053/18 та у постанові від 09.11.2021 року у справі №913/20/21. Виходячи з ознак форс-мажорних обставин, необхідно також довести їх надзвичайність та невідворотність. Те, що форс-мажорні обставини необхідно довести, не виключає того, що наявність форс-мажорних обставин може бути засвідчено відповідним компетентним органом. Доведення наявності непереборної сили покладається на особу, яка порушила зобов`язання. Саме вона має подавати відповідні докази в разі виникнення спору. Верховний Суд у постанові від 13.09.2023 року по справі №910/7679/22 роз`яснив, що форс-мажорними обставинами (обставинами непереборної сили) є надзвичайні та невідворотні обставини, що об`єктивно унеможливлюють виконання зобов`язань, передбачених умовами договору (контракту, угоди тощо), обов`язків згідно із законодавчими та іншими нормативними актами (ч.1 ст. 617 ЦК, ч.2 ст. 218 Господарського кодексу України та ст.14-1 Закону «Про торгово-промислові палати в Україні»). Надзвичайними є ті обставини, настання яких не очікується сторонами при звичайному перебігу справ. Під надзвичайними можуть розумітися такі обставини, настання яких добросовісний та розумний учасник правовідносин не міг очікувати та передбачити при прояві ним достатнього ступеня обачливості. Невідворотними є обставини, настанню яких учасник правовідносин не міг запобігти, а також не міг запобігти наслідкам таких обставин навіть за умови прояву належного ступеня обачливості та застосуванню розумних заходів із запобігання таким наслідкам. Ключовим є те, що непереборна сила робить неможливим виконання зобов`язання в принципі, незалежно від тих зусиль та матеріальних витрат, які сторона понесла чи могла понести (п.38 постанови Верховного Суду від 21.07.2021 року у справі №912/3323/20), а не лише таким, що викликає складнощі, або є економічно невигідним. Верховний суд зазначив, що лист Торгово-промислової палати України від 28.02.2022 №2024/02.0-7.1 є документом загального-інформаційного характеру, цей лист не може вважатися сертифікатом ТПП, виданим відповідно до положень ст.14-1 Закону «Про торгово-промислові палати в Україні» і не є доказом настання форс-мажору (обставин непереборної сили) для певного суб`єкта господарювання у конкретному зобов`язанні. Водночас Верховний Суд звернув увагу, що навіть за відсутності сертифіката ТПП, отриманого в передбаченому законом порядку, сторона не позбавлена можливість доводити наявність форс-мажорних обставин іншими доказами, якщо інше не встановлено законом чи договором. Верховний Суд у постанові від 07.06.2023 року у справі №906/540/22 наголосив на тому, що посилання на форс-мажор як на обставину, що звільняє від відповідальності за порушення договірних зобов`язань, є правом сторони, яка допустила таке порушення. Контрагент (кредитор) не повинен доводити існування форс-мажору у іншої сторони, якщо вона на це не посилалася. Контрагент (кредитор) має доводити факт порушення самого договірного зобов`язання боржником, а не причини, внаслідок яких це відбулося (форс-мажорні обставини). 24.02.2022 року у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, Президент України видав Указ №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», на підставі якого в Україні з 05:30 год. 24.02.2022 року введено воєнний стан. Торгово-промислова палата України листом від 28.02.2022 №2024/02.0-7.1 засвідчила, що військова агресія російської федерації проти України, що стала підставою для введення воєнного стану на території України з 24.02.2022 року, є форс-мажорними обставинами (обставинами непереборної сили). АТ КБ «ПриватБанк» та [PERSON] , укладаючи кредитний договір, погодили, що сторони не несуть відповідальності за невиконання або неналежне виконання зобов`язань за договором, якщо це викликано дією обставин непереборної сили, про які сторони в момент укладення договору не могли знати та не могли їх передбачити (обставини «форс-мажору») (п.10.1. договору). Належним підтвердженням обставин «форс-мажору» сторони визнали довідку Торгово-промислової палати України або відповідних регіональних торгово-промислових палат (п.10.7 договору). На підтвердження наявності обставин непереборної сили (форс-мажору) відповідач надав, окрім листа Торгово-промислової палати України №2024/02.0-7.1 від 28.02.2022 року, довідку Калинівської селищної ради Херсонської області №02-40-1142 від 13.11.2023 року, витяг з ЄРДР, ухвалу слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 24.10.20232 року по справі №761/39059/23. Факт знищення майна, яке було предметом застави - транспортного засобу Chery Tiggo 7Pro, д.н.з. [NUMBER] , який належить [PERSON] , підтвердив у судовому засіданні свідок [PERSON] . Суд вважає, що [PERSON] доведено наявність обставин непереборної сили (обставин «форс-мажору»), які об`єктивно позбавили його можливості належним чином виконати зобов`язання за договором. Представник відповідача у судовому засіданні пояснив, що [PERSON] повідомляв АТ КБ «ПриватБанк» про настання форс-мажорних обставин та про втрату заставного майна, що не спростовано представником позивача. Крім того, сторони договору погодили, що під час дії обставин «форс-мажору» виконання зобов`язань за договором може призупинятись (частково або в повному обсязі). Обставини «форс-мажору» автоматично продовжують виконання зобов`язань на період їх дії та ліквідації наслідків (п.п.10.4., 10.8. договору). Отже, оскільки судом встановлено наявність обставин непереборної сили (обставин «форс-мажору») для [PERSON] , виконання зобов`язань за договором може бути призупиненим. Враховуючи, що обставини «форс-мажору» не припинили свою дію, воєнний стан на території України не скасовано, вони автоматично продовжують [PERSON] строк для виконання зобов`язань за кредитним договором. Поряд з цим, суд враховує п.10.8. договору, яким передбачено, що якщо обставини «форс-мажору» триватимуть більше ніж 6 (шість) місяців, то кожна із сторін має право відмовитись від подальшого виконання зобов`язань за цим договором і, в такому разі жодна із сторін не має права на відшкодування другою стороною можливих збитків. Пунктом 16 Прикінцевих та перехідних положень Закону України «Про споживче кредитування» передбачено, що позичальник (його представник) протягом 90 днів після припинення чи скасування воєнного стану в Україні має право звернутися до кредитора із заявою про анулювання заборгованості за договором про споживчий кредит, який відповідає одночасно таким умовам: 1) предметом забезпечення за таким договором є автомобіль, знищений внаслідок збройної агресії Російської Федерації, який, станом на 23.02.2022 року, був єдиним у сім`ї позичальника. Автомобіль вважається знищеним, якщо його ремонт є технічно неможливим чи економічно необґрунтованим. Ремонт вважається економічно необґрунтованим, якщо передбачені згідно із звітом (актом) чи висновком про оцінку, виконаним оцінювачем або експертом відповідно до законодавства, витрати на відновлювальний ремонт автомобіля перевищують його вартість; 2) станом на 23 лютого 2022 року заборгованість за таким договором не була прострочена більш як на 7 днів; 3) метою отримання кредиту згідно з договором є придбання автомобіля. Враховуючи положення п.16 Прикінцевих та перехідних положень Закону України «Про споживче кредитування», [PERSON] (його представник) протягом 90 днів після припинення чи скасування воєнного стану в Україні наділений правом звернутися до кредитора із заявою про анулювання заборгованості за договором про споживчий кредит, якщо він відповідатиме вищевказаним умовам. За викладених обставин, суд вважає, що АТ КБ «ПриватБанк» подано позов передчасно та у його задоволенні слід відмовити у повному обсязі, за вищенаведених підстав. Відповідно до ч.1, ч.2 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: у разі задоволення позову - на відповідача; у разі відмови в позові - на позивача; у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. З огляду на те, що суд дійшов висновку про відмову в задоволенні позовних вимог АТ КБ «ПриватБанк» про стягнення заборгованості, судові витрати слід залишити за позивачем.

Outcome: dismissed