Jurisdiction: civil
Date: 2025-07-16 00:00:00

Представник позивачів [PERSON] , [PERSON] [PERSON] звернулась до суду з позовною заявою, яку мотивувала тим, що [INFO] померла мати позивачів- [PERSON] . Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина на все належне їй майно. Заповіту за життя складено не було. Серед спадкового майна, яке залишилось на дату смерті [PERSON] є частка житлового будинку з надвірними та господарськими будівлями, який розташований за адресою: [ADDRESS] , яка належала спадкодавиці на підставі свідоцтва про право власності на житло. Після смерті [PERSON] спадкоємцями за законом були донька [PERSON] , [PERSON] та чоловік [PERSON] , які прийняли спадщину шляхом сумісної реєстрації та проживання за однією адресою на дату смерті спадкодавиці. [INFO] помер батько [PERSON] . Після смерті [PERSON] відкрилась на все належне йому майно. Заповіту за життя складено не було. Серед спадкового майна, яке залишилось на дату смерті [PERSON] є частка житлового будинку з надвірними та господарськими будівлями, який розташований за адресою: [ADDRESS] , яка належала спадкодавцю на підставі свідоцтва про право власності на житло, земельна ділянка загальною площею 0,0999га, кадастровий номер 5924755500:05:002:1256, цільове призначення для будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд та земельна ділянка загальною площею 0,0615га, кадастровий номер 5924755500:05:002:1257, цільове призначення для ведення особистого селянського господарства, які розташовані за адресою: [ADDRESS] , які належали спадкодавцю на підставі рішення 19 сесії 5 скликання Низівської селищної ради Сумського району Сумської області від 10.04.2008 року. 28 березня 2025 року позивачі звернулись із заявами про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті [PERSON] та батька [PERSON] . Приватним нотаріусом СРНО Степаненко Т.І. були видані свідоцтва про право на спадщину за законом на частку житлового будинку, яка належала [PERSON] та частку [PERSON] . Після смерті\~батька [PERSON] \~залишилось недоотримане\~спадкове майно,\~яке складається\~з земельних\~ділянок для\~будівництва і\~обслуговування житлового\~будинку,\~господарських будівель\~і споруд\~(присадибна\~ділянка)\~площею 0,0999\~га та\~для ведення\~особистого селянського\~господарства площею\~0,0615\~га,\~що знаходяться\~за адресою: [ADDRESS] . Позивачі звернулись до нотаріуса із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом на відповідну частину земельної ділянки, яка повинна належати їм пропорційно частці на житловий будинок, але виявилось, що передача у приватну власність вищезазначених земельних ділянок здійснювалась відповідно до рішення 19\~сесії 5\~скликання Низівської\~селищної ради\~Сумського району\~Сумської області\~від 10.04.2008\~року тільки\~на ім`я\~ [PERSON] ,хоча\~власниками житлового\~будинку станом\~на 08.02.2001\~рік (дата\~видачі свідоцтва\~про право\~власності на\~житловий будинок)\~є [PERSON] ,\~ [PERSON] ,\~ [PERSON] \~та [PERSON] .Право позивачів, як власників земельної ділянки, вільно розпоряджатися своїм нерухомим майном порушено внаслідок рішення Низівської селищної ради Сумського району Сумської області без врахування часток позивачів, які є співвласниками житлового будинку. У зв`язку з вищевикладеною ситуацією позивачі вимушені звернутись до суду для скасування рішень та скасування державної реєстрації земельних ділянок. У судове засідання позивачі та їх представник не з`явилися, від представника надійшла заява про розгляд справи без їх участі, позовні вимоги підтримує повністю та просить їх задовольнити. Представник відповідача по справі Садівської сільської ради Сумського району Сумської області в судове засідання не з`явився, надійшла заява про розгляд справи без участі представника сільської ради, не заперечує проти позивних вимог позивачів. Представник третьої особи приватний нотаріус Сумського районного нотаріального округу Степаненко Т.І. в судове засідання не з`явилася, надійшла заява про розгляд справи без її участі, при вирішенні питання по суті покладалась на розсуд суду. Відповідно до положення частини другої\~статті 247 ЦПК України\~суд здійснив розгляд справи без фіксування судового процесу технічними засобами. Вивчивши матеріали справи, суд вважає позовні вимоги обґрунтованими і такими, що підлягають частковому задоволенню, виходячи з наступного. Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України\~кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Згідно вимог ч. 2 ст. 15 Цивільного кодексу України\~кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Частиною 1\~статті 16 Цивільного кодексу України\~визначено, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Судом встановлено, що [INFO] померла [PERSON] - мати позивачок, що підтверджується свідоцтвом про смерть,\~виданим виконкомом\~Низівської селищної\~ради Сумського\~району Сумської\~області,\~актовий запис\~№08.(а.с.11). Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина на все належне їй майно. Заповіту за життя складено не було. Серед спадкового майна, яке залишилось на дату смерті [PERSON] є частка житлового будинку з надвірними та господарськими будівлями, який розташований за адресою: [ADDRESS] , яка належала спадкодавиці на підставі свідоцтва про право власності на житло від 08.02.2001.( а.с.18) Після смерті [PERSON] спадкоємцями за законом були донька [PERSON] , [PERSON] та чоловік [PERSON] , які прийняли спадщину шляхом сумісної реєстрації та проживання за однією адресою на дату смерті спадкодавиці. [INFO] помер [PERSON] - батько позивачок, що підтверджується свідоцтвом про смерть,\~виданим виконкомом\~Садівської сільської\~ради Сумського\~району Сумської\~області,\~актовий запис\~№15.(а.с.12). Після смерті [PERSON] відкрилась на все належне йому майно. Заповіту за життя складено не було. Серед спадкового майна, яке залишилось на дату смерті [PERSON] є частка житлового будинку з надвірними та господарськими будівлями, який розташований за адресою: [ADDRESS] , яка належала спадкодавцю на підставі свідоцтва про право власності на житло № [NUMBER] від 08.02.2001 року( а.с.18) та земельна ділянка загальною площею 0,0999 га, кадастровий номер 5924755500:05:002:1256, цільове призначення для будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд та земельна ділянка загальною площею 0,0615 га, кадастровий номер 5924755500:05:002:1257, цільове призначення для ведення особистого селянського господарства, які розташовані за адресою: [ADDRESS] , які належали спадкодавцю на підставі рішення 19 сесії 5 скликання Низівської селищної ради Сумського району Сумської області від 10.04.2008 року( а.с.25,28-29, 30-31). Як вбачається з рішення 20 сесії 5 скликання Низівської селищної ради Сумського району Сумської області від 26.06.2008 року, про уточнення площі земельної ділянки зазначається, що розглянувши технічну документацію із землеустрою щодо складання документів, що посвідчують право власності на земельну ділянку [PERSON] , якому рішенням 19 сесії 5 скликання від 10.04.2008 року Низівською селищною радою передано у приватну власність земельну ділянку площею 0,15 га для будівництва та обслуговування житлового будинку та введення особистого селянського господарства вирішила було затверджено технічну документацію та внесено зміни до площі земельної ділянки, які становлять 0,1614 га- з яких для будівництва та обслуговування житлового будинку-0,0999 га та 0,0615 га- введення особистого селянського господарства, яка знаходиться в [ADDRESS] ( а.с.25) Приватним нотаріусом СРНО Степаненко Т.І. були видані свідоцтва про право на спадщину за законом за№576,577,578 ( а.с.19, 21, 23) та Витяги з ДРРП від 28.03.2025 року(а.с.20,22,24) на частку житлового будинку, яка належала [PERSON] , яка померла [INFO] та частку [PERSON] , який помер [INFO] . Після смерті [PERSON] залишилось недоотримане спадкове майно, яке складається з земельних ділянок для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка) площею 0,0999 га та для ведення особистого селянського господарства площею 0,0615 га, що знаходяться за адресою: [ADDRESS] . Позивачі звернулись до нотаріуса із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом на відповідну частину земельної ділянки, яка повинна належати їм пропорційно частці на житловий будинок, але виявилось, що передача у приватну власність вищезазначених земельних ділянок здійснювалась відповідно до рішення 19\~сесії 5\~скликання Низівської\~селищної ради\~Сумського району\~Сумської області\~від 10.04.2008\~року тільки\~на ім`я\~ [PERSON] ,хоча\~власниками житлового\~будинку станом\~на 08.02.2001\~рік (дата\~видачі свідоцтва\~про право\~власності на\~житловий будинок)\~є [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] . Відповідно до інформації ГУ Держгеокадастру у Сумській області [PERSON] державний акт на право приватної власності на землю не видавався, техдокументація в архіві не обліковується(а.с. 26,27). Відповідно до ч.1 ст.86 ЗК України земельна ділянка може знаходитись у спільній власності з визначенням частки кожного з учасників спільної власності (спільна часткова власність) або без визначення часток учасників спільної власності (спільна сумісна власність). Відповідно ст. 89 ЗК України Земельна ділянка може належати на праві спільної сумісної власності лише громадянам, якщо інше не встановлено законом. Відповідно до пункту «в» ч.2 ст.89 ЗК України у спільній сумісній власності перебувають земельні ділянки співвласників жилого будинку. Володіння, користування та розпорядження земельною ділянкою спільної сумісної власності здійснюються за договором або законом. Відповідно ч.4\~ст.\~120\~ЗК України у разі набуття права власності на жилий будинок, будівлю або споруду кількома особами право на земельну ділянку визначається пропорційно до часток осіб у праві власності жилого будинку, будівлі або споруди. За умовами\~ст.377 Цивільного кодексу України до особи, яка\~набула\~право власності\~на\~об`єкт нерухомого\~майна\~(житловий\~будинок\~(крім багатоквартирного), іншу будівлю або споруду), об`єкт незавершеного будівництва, право власності\~на\~який зареєстровано у\~визначеному\~законом порядку, або частку у праві спільної власності\~на такий\~об`єкт, одночасно переходить право власності (частка у праві спільної власності) або право користування земельною\~ділянкою, на\~якій розміщений\~такий\~об`єкт, без зміни її цільового\~призначення\~в обсязі\~та на\~умовах,\~встановлених\~для відчужувача (попереднього власника)\~такого об`єкта,\~у порядку\~та на\~умовах,\~визначених\~Земельним кодексом України. Принцип єдності юридичної долі земельної ділянки та розташованих на ній будинку, споруди» неодноразово було предметом розгляду Верховним Судом, який чітко висловлював свою думку з цього питання, що чинне законодавство імперативно передбачає перехід права на земельну ділянку в разі набуття права власності на об`єкт нерухомості, що відображає принцип єдності юридичної долі земельної ділянки та розташованої на ній будівлі або споруди. Велика\~Палата\~Верховного Суду у\~постанові\~від 16 червня 2020 року у справі № 689/26/17 (провадження № 14-47цс20), дійшла висновку про те, що користування\~будинком\~неможливе без\~використання земельної ділянки, достатньої\~для розміщення й обслуговування\~будинку.\~Для цього необхідно\~встановити,\~який розмір\~земельної ділянки,\~призначений для розміщення і обслуговування\~будинку,\~є нормативно визначеним у місцевості, де він знаходиться, а\~також\~для визначення тієї частини\~земельної ділянки,\~яка необхідна для обслуговування\~будинку\~позивачів. Також\~Велика\~Палата\~Верховного Суду у зазначеній\~постанові\~дійшла висновку, що\~враховуючи принцип\~єдності\~юридичної долі\~земельної ділянки та розташованих\~на ній\~будинку,\~споруди, слід зробити висновок, що земельна\~ділянка\~слідує за нерухомим майном, яке придбаває особа, якщо інший спосіб переходу прав на земельну\~ділянку\~не визначено умовами договору чи приписами законодавства.\~ Стаття\~120 ЗК України (у чинній редакції),\~стаття\~377 ЦК України (у чинній редакції)\~також\~передбачають припинення права власності чи користування земельною\~ділянкою та\~перехід\~такого\~права до особи, що набуває право власності на нерухоме майно. Щодо застосування приписів вказаних\~статей\~у відповідних редакціях Велика\~Палата\~Верховного Суду неодноразово висловлювалася про те, що\~особа, яка законно набула у власність\~будинок,\~споруду, має цивільний інтерес в оформленні права на земельну\~ділянку\~під\~такими будинком\~і спорудою після їх набуття (див.\~постанови\~від 04 грудня 2018 року у справі № 910/18560/16 (пункт 8.17), від 05 грудня 2018 року у справі № 713/1817/16-ц (пункт 61), від 18 грудня 2019 року у справі № 263/6022/16-ц (пункт 42)). Отже, частина\~земельної ділянки,\~яка знаходиться під домоволодінням, належить на праві власності позивачкам, а тому вони мають право на земельну\~ділянку\~для розміщення і обслуговування\~будинку\~в нормативно визначеному розмірі на місцевості, де він\~розташований. Відповідно до ст. 391 ЦК України, власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном. Згідно\~ч.2 ст.152 ЗК України, власник земельної ділянки або землекористувач має право вимагати усунення будь-яких порушень його прав на землю, навіть якщо ці порушення не пов`язані з правом володіння земельною ділянкою, і відшкодування завданих збитків.\~ Статтею 153 ЗК України\~закріплена гарантія права власника земельної ділянки, який не може бути позбавлений права власності, крім випадків, передбачених\~Земельним Кодексом України\~та іншими законами. Згідно п. 60 61\~Порядку ведення Державного земельного кадастру, затвердженого Постановою Кабінету міністрів України від 17 жовтня 2012 р. № 1051\~запис у Поземельній книзі скасовується (поновлюється) Державним кадастровим реєстратором на підставі рішення суду. Скасування (поновлення) запису в Поземельній книзі здійснюється шляхом внесення до Державного земельного кадастру відомостей про його скасування (поновлення) із зазначенням дати та підстави для скасування (поновлення), посади, прізвища та ініціалів Державного кадастрового реєстратора, який скасував (поновив) запис, та формування з використанням програмного забезпечення Державного земельного кадастру нових аркушів Поземельної книги. У зв`язку з тим, що право власності на земельну ділянку зареєстровано за батьком позивачів, позивачі позбавлені можливості зареєструвати право власності на земельну ділянку на своє ім`я. Єдиним вирішенням спірного питання є захист права власності позивачів, як власників земельної ділянки шляхом скасування рішень сільської ради та державної реєстрації земельних ділянок: загальною площею 0,0999 га, кадастровий номер 5924755500:05:002:1256, цільове призначення для будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд, загальною площею 0,0615 га, кадастровий номер 5924755500:05:002:1257, цільове призначення для ведення особистого селянського господарства, які розташовані за адресою: [ADDRESS] . Відповідно до п. 2 ст. 9 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», державний реєстратор приймає рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, про відмову в державній реєстрації, про її зупинення, внесення змін до Державного реєстру прав. Відповідно до вимог ст. 19 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обмежень», підставою для реєстрації прав, що посвідчують виникнення, перехід, припинення речових прав на нерухоме майно, обмежень цих прав є, зокрема, рішення суду стосовно речових прав на нерухоме майно і обмежень цих прав, що набрали законної сили. Відповідно до ч. 2 ст. 26 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обмежень», у разі скасування на підставі рішення суду рішення про державну реєстрацію прав до Державного реєстру прав вноситься запис про скасування державної реєстрації прав. Відповідно ч.10.\~ст.\~24\~Закону України\~«Про Державний\~земельний кадастр»\~державна реєстрація\~земельної ділянки\~скасовується Державним\~кадастровим реєстратором,\~який здійснює\~таку реєстрацію,\~у разі: ухвалення судом рішення про скасування державної реєстрації земельної ділянки. Ухвалення судом рішення про скасування державної реєстрації земельної ділянки допускається виключно з одночасним припиненням таким рішенням усіх речових прав, їх обтяжень, зареєстрованих щодо земельної ділянки (за наявності таких прав, обтяжень). Ухвалення судом рішення про визнання нечинним рішення органу виконавчої влади, органу місцевого самоврядування про надання дозволу на розроблення документації із землеустрою, за якою була сформована земельна ділянка, щодо якої виникли речові права, а також про скасування державної реєстрації такої земельної ділянки, що допускається за умови визнання нечинним рішення про затвердження такої документації (за його наявності) та припинення таких прав (за їх наявності). Відповідно ч.4\~ст.\~120\~ЗК України у разі набуття права власності на жилий будинок, будівлю або споруду кількома особами право на земельну ділянку визначається пропорційно до часток осіб у праві власності жилого будинку, будівлі або споруди. Згідно\~ч.2 ст.152 ЗК України, власник земельної ділянки або землекористувач має право вимагати усунення будь-яких порушень його прав на землю, навіть якщо ці порушення не пов`язані з правом володіння земельною ділянкою, і відшкодування завданих збитків.\~ Статтею 153 ЗК України\~закріплена гарантія права власника земельної ділянки, який не може бути позбавлений права власності, крім випадків, передбачених\~Земельним Кодексом України\~та іншими законами. Отже позовні вимоги позивачів необхідно задовольнити. На підставі наведеного,

Outcome: approved