Jurisdiction: civil
Date: 2025-07-10 00:00:00

Краматорська окружна прокуратура Донецької області в інтересах Держави в особі Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Донецькій області, та Краматорської міської ради, повноваження якої здійснює Краматорська міська військова адміністрація Краматорського району Донецької області, звернулася до суду з позовною заявою до [PERSON] про стягнення шкоди, завданої внаслідок незаконного вилову риби. Свої вимоги обґрунтовує тим, що Краматорською окружною прокуратурою, на виконання повноважень, передбачених ст. 131-1 Конституції України, систематично вивчаються стан дотримання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища з метою встановлення підстав для представництва інтересів держави в суді. Встановлено, що постановою Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області від 28 листопада 2023 року у справі № 175/8370/23 [PERSON] визнано винним у скоєнні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст.\~85\~КУпАП та накладено стягнення у вигляді штрафу в розмірі 340,00 грн. з конфіскацією вилучених заборонених знарядь лову. Із матеріалів зазначеної справи вбачається, що 19 вересня 2023 року о 19 год. 00 хв. [PERSON] на водоймі поблизу с. Городещино м. Краматорськ здійснював вилов риби забороненим знаряддям лову кастинговою сіткою та піймав рибу карась сріблястий - 34 шт., плітка 4 шт., загальною вагою 10 кг. Своїми діями [PERSON] порушив ст. 63 Закону України «Про тваринний світ», пп. 1 п.1 р. 4 Правил любительського та спортивного рибальства. Відповідно до розрахунку матеріальної шкоди до протоколу внаслідок незаконного вилову водних біоресурсів, загальна сума збитків склала 60010,00 гривень. На теперішній час питання щодо відшкодування шкоди, завданої відповідачем рибному господарству України, не вирішено, збитки добровільно не відшкодовані. Управлінням Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Донецькій області та Краматорська міська рада, повноваження якої здійснює Краматорська міська військова адміністрація Краматорського району Донецької області, заходи з відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок вчинення [PERSON] адміністративного правопорушення не вживались. Управління та військова адміністрація не звертались до суду з позовною заявою про відшкодування шкоди. У зв`язку з викладеним, просить суд стягнути з відповідача шкоду, заподіяну навколишньому природному середовищу внаслідок незаконного вилову водних біоресурсів у сумі 60010,00 грн., та судовий збір в сумі 2422,40 грн. Прокурор у судовому засіданні позовні вимоги підтримала у повному обсязі, та просила їх задовольнити. Як вбачається із заяви, надісланої на адресу суду 10.07.2025 року (а.с.103), прокурор проти ухвалення заочного рішення не заперечує. Представник позивача - Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Донецькій області (Донецький рибоохоронний патруль) у судове засідання не з`явився, на адресу суду надіслав заяву, в якій просить розглянути справу без участі їх представника. Позовні вимоги керівника Краматорської окружної прокуратури Донецької області підтримує в повному обсязі, вважає їх законними та такими, що підлягають задоволенню (а.с.38,58,60). Представник позивача - Краматорська міська рада, повноваження якої здійснює Краматорська міська військова адміністрація Краматорського району Донецької області, у судове засідання не з`явився, надав суду письмову заяву про розгляд справи без їх участі, позовні вимоги підтримують у повному обсязі, та просять їх задовольнити (а.с.37,57). Відповідач [PERSON] належним чином повідомлявся про час і місце розгляду справи, відповідно до ст. 128 ЦПК України, у судове засідання повторно не з`явився, та не повідомив суд про поважні причини неявки. Відзив на позовну заяву не надав (а.с.47-48, 59,97-98). 08.07.2025 року на адресу суду надійшов лист старости Михайлівського старостинського округу Олександрівської селищної ради № 56/11-11 від 08.07.2025 року, відповідно до якого вручити судову повістку [PERSON] не вдалося, так як зі слів його матері - [PERSON] , син виїхав до м. Києва, де мешкає по теперішній час. Судову повістку мати відмовилась отримувати (а.с.55,99). У зв`язку з повторною неявкою відповідача, належним чином повідомленого про час і місце судового засідання, від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутністю, який не подав відзив на позовну заяву, суд відповідно до вимог ст. 280-282 ЦПК України, постановив ухвалу про заочний розгляд справи на підставі наявних у справі доказів, оскільки прокурор, та представники позивачів не заперечують проти такого вирішення справи. Суд, заслухавши прокурора, дослідивши та оцінивши надані докази, вважає, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступного. В судовому\~засіданні встановлено,\~що 19.09.2023\~року головним\~державним інспектором\~відділу охорони\~водних біоресурсів\~«Рибоохоронний патруль»\~за результатами\~проведення рейду\~на водоймі\~поблизу с.\~Городещино м.\~Краматорська було\~виявлено факт\~незаконного вилову\~риби:\~карася сріблястого\~-\~34\~шт.,\~плітки \~4\~шт.,\~загальною вагою\~10\~кг.,\~за допомогою\~забороненим знаряддям\~лову -\~кастинговою сіткою,\~громадянином [PERSON] ,\~ [INFO] ,\~про що\~був складений\~протокол №\~004950\~від 19.09.2023\~року,\~чим своїми\~діями порушив\~ст.\~63 Закону України «Про тваринний світ», та скоїв адміністративне правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 85 КУпАП. Збиток, завданий [PERSON] внаслідок незаконного вилову риби, склав 60010,00 гривень (а.с.7). Постановою Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області від 28.11.2023 року по справі № 175/8370/23 року громадянина [PERSON] було визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП, та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 340,00 грн., з конфіскацією вилучених заборонених знарядь лову, а саме: картингової сітки, яка належить [PERSON] . Постанова набрала законної сили 11.12.2023 року (а.с.8). Відповідно до розрахунку матеріального збитку до протоколу № 004950, заподіяного незаконним виловом цінних риб [PERSON] , загальна сума вчиненого збитку становить 60010,00 грн. (а.с.10). На виконання приписів статті 23 Закону України «Про прокуратуру» заступник керівника Краматорської окружної прокуратури 26.02.2025 року за № 53/2-685вих-25 направив на адресу Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Донецькій області (Донецький рибоохоронний патруль) запит, чи вживались заходи, щодо стягнення з [PERSON] збитків, завданих внаслідок незаконного вилову риби (а.с.11-12). Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Донецькій області (Донецький рибоохоронний патруль) листом №1-7-9/252-25 від 28.02.2025 року повідомили заступника керівника Краматорської окружної прокуратури про те, що з метою досудового врегулювання питання щодо сплати матеріальної шкоди, завданої рибному господарству у сумі 60010,00 грн., вони звертались до [PERSON] з листом-претензією від 26.10.2023 року, про добровільну сплату заподіяної ним шкоди, внаслідок незаконного вилову (добуванню) водних біоресурсів. На теперішній час Донецький рибоохоронний патруль не має у розпорядженні інформації, щодо сплати [PERSON] матеріальної шкоди завданої рибному господарству у сумі 60010,00 грн. 06.02.2024 року за вих. № 1-7-9/168-24 матеріали відносно [PERSON] були передані до Донецької обласної прокуратури для розгляду питання, про вжиття заходів представницького характеру (а.с.13-14). Заступник керівника Краматорської окружної прокуратури листом № 53/2-684вих-25 від 26.02.2025 року, попередньо, до звернення до суду, зобов`язав Краматорську міську раду, повноваження якої здійснює Краматорська міська військова адміністрація Краматорського району Донецької області, надати відомості про вжиті заходи, щодо відшкодування шкоди, заподіяних [PERSON] рибному господарству у сумі 60010,00 грн., внаслідок незаконного вилову риби (а.с.15-16). Краматорська міська військова адміністрація Краматорського району Донецької області листом від 26.02.2025 року № 53/2-684вих-25 повідомила заступника керівника Краматорської окружної прокуратури про те, що заходи щодо стягнення з [PERSON] збитків, завданих внаслідок незаконного вилову риби в сумі 60010,00 грн. - не вживались. Проти подачі позову органами прокуратури про стягнення з [PERSON] шкоди, завданої навколишньому природному середовищу, внаслідок незаконного вилову риби в сумі 60010,00 грн., не заперечують (а.с.17). В подальшому, відповідно до вимог статті 23 Закону України "Про прокуратуру", листами від 13.05.2025 року, в.о. керівника Краматорської окружної прокуратури повідомив Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Донецькій області (Донецький рибоохоронний патруль), та Краматорську міську раду, повноваження якої здійснює Краматорська міська військова адміністрація Краматорського району Донецької області, про звернення до суду з позовом до [PERSON] , про стягнення шкоди, завданої внаслідок незаконного вилову риби у сумі 60010,00 грн. (а.с.18-21). Згідно з частиною третьою статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи. Відповідно до ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Відповідно до вимог ст. 12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд на підставі ст. 13 ЦПК України, розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Статтею 77 ЦПК України передбачено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування. Суд всебічно, повно, об`єктивно та безпосередньо дослідивши письмові докази по справі, за своїм внутрішнім переконанням оцінює їх, як належні, допустимі та достовірні, що не оспорені відповідачем у судовому засіданні та шляхом подання відзиву. Дослідженні докази, їх взаємозв`язок у сукупності, є достатнім для вирішення справи по суті. Між сторонами виник спір з приводу відшкодування шкоди, спричиненої порушенням вимог природоохоронного законодавства. До встановлених судом правовідносин, які склалися між сторонами, підлягають застосуванню наступні норми права. Згідно п.п. 1 п. 1 розділу IV Правил любительського та спортивного рибальства, затверджених наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України від 19.09.2022 року № 700, забороняється добування (вилов) такими знаряддями, зокрема, сітками та пастками усіх типів та конструкцій, а також іншими сітковими знаряддями лову, за винятком раколовок конструкції «хапка» та підсак, встановлених цими Правилами розмірів; Згідно з ч. 6 ст. 82 ЦПК України, вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. Відповідно до розрахунку матеріальної шкоди до протоколу № 004950, виконаного на підставі постанови КМУ №1209 від 21.11.2011 «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, завданої порушенням законодавства про рибне господарство внаслідок незаконного добування (вилову), знищення або пошкодження водних біоресурсів, а також незаконного знищення чи погіршення середовища існування водних біоресурсівслення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів», внаслідок незаконного вилову водних біоресурсів загальна сума збитків склала 60010,00 грн. Згідно ст.ст. 66, 68\~Конституції України кожен зобов`язаний неухильно додержуватися Конституції України та законів України, не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки. Відповідно до вимог ст.\~63\~Закону України\~«Про тваринний\~світ» порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу тягне за собою адміністративну, цивільно-правову чи кримінальну відповідальність відповідно до закону. Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу. Розмір компенсації за незаконне добування, знищення або пошкодження видів тваринного світу, а також за знищення чи погіршення середовища їх існування встановлюється Кабінетом Міністрів України. Положеннями п. 1.1 п. 1 розділу IV Правил любительського рибальства, затверджених наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України від 19.09.2022 № 700, забороняється добування (вилов) такими знаряддями лову: сітками та пастками усіх типів та конструкцій, а також іншими сітковими знаряддями лову, за винятком раколовок конструкції «хапка» та підсак, встановлених цими Правилами розмірів. Відповідно до ст.\~68\~Закону України\~«Про охорону\~навколишнього природного\~середовища» підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів. Згідно ст.\~69\~Закону України\~«Про охорону\~навколишнього природного\~середовища» шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Згідно з ч. 2 ст.\~10\~Закону України\~«Про тваринний\~світ» громадяни відповідно до закону зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу. Відповідно до ст.\~20\~Закону України\~«Про рибне\~господарство,\~промислове рибальство\~та охорону\~водних біоресурсів» шкода, завдана рибному господарству внаслідок знищення або погіршення стану водних біоресурсів та середовища їх перебування внаслідок господарської та іншої діяльності, підлягає відшкодуванню за рахунок осіб, які безпосередньо здійснювали або замовляли здійснення такої діяльності. Згідно з ч. 1 ст.\~52\~Закону України\~«Про рибне\~господарство,\~промислове рибальство\~та охорону\~водних біоресурсів» порушення вимог цього Закону тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність відповідно закону. В силу вимог ч. 1, 2 ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Відповідно до п. 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» від 27 березня 1992 року, розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її завдала, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Відповідно до ст. 5\~Закону України\~«Про місцеве\~самоврядування» система місцевого самоврядування включає: територіальну громаду; сільську, селищну, міську раду; сільського, селищного, міського голову; виконавчі органи сільської, селищної, міської ради; районні та обласні ради, що представляють спільні інтереси територіальних громад сіл, селищ, міст; органи самоорганізації населення. Згідно ст.\~2\~Закону України\~«Про місцеве\~самоврядування» місцеве самоврядування здійснюється територіальними громадами сіл, селищ, міст як безпосередньо, так і через сільські, селищні, міські ради та їх виконавчі органи, а також через районні та обласні ради, які представляють спільні інтереси територіальних громад сіл, селищ, міст. Відповідно до вимог ч.1 ст.\~10\~Закону України\~«Про місцеве\~самоврядування в\~Україні» сільські, селищні, міські ради є органами місцевого самоврядування, що представляють відповідні територіальні громади та здійснюють від їх імені та в їх інтересах функції і повноваження місцевого самоврядування, визначені\~Конституцією України, цим та іншими законами. Повноваження місцевих рад у галузі охорони навколишнього природного середовища встановлені в статтях 15, 19 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», до компетенції яких віднесено здійснення координації діяльності відповідних, спеціально уповноважених, державних органів управління в галузі охорони навколишнього природного середовища на їх території. Місцеві ради можуть здійснювати й інші повноваження відповідно до законодавства. 24 лютого 2022 року, у зв`язку з військовою агресією РФ проти України, Указом Президента\~України №\~64/2022 введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, який в подальшому неодноразово було продовжено. Відповідно до ст.\~21\~Закону України\~«Про місцеве\~самоврядування в\~Україні» обмеження прав територіальних громад на місцеве самоврядування згідно з Конституцією та законами України може бути застосоване лише в умовах воєнного чи надзвичайного стану. Указом Президента\~України 04.07.2022\~№469/2022\~«Про утворення\~військових адміністрацій\~населених пунктів\~у Донецькій\~області» утворено Краматорську міську військову адміністрацію Краматорського району Донецької області. Згідно з п. 1 ч. 2 ст.\~10\~Закону України\~«Про правовий\~режим воєнного\~стану» у разі утворення військової адміністрації населеного пункту (населених пунктів) Верховна Рада України за поданням Президента України може прийняти рішення про те, що у період дії воєнного стану та 30 днів після його припинення чи скасування: начальник військової адміністрації крім повноважень, віднесених до його компетенції цим Законом, здійснює повноваження сільської, селищної, міської ради, її виконавчого комітету, сільського, селищного, міського голови. Верховною Радою України 30.08.2022 року прийнято постанову № 2542-ІХ «Про здійснення начальниками військових адміністрацій населених пунктів у Донецькій області повноважень, передбачених частиною другою статті 10 Закону України «Про правовий режим воєнного стану». Отже, уповноваженим органом щодо управління майном комунальної власності та його раціонального використання, які знаходяться на території міської ради, є Краматорська міська військова адміністрація Краматорського району Донецької області. Відповідно до п. 2.2 Порядку казначейського обслуговування місцевих бюджетів, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 23.08.2012 № 938, що зареєстрований в Міністерстві юстиції України від 12.09.2012 за № 1569/21881, (в редакції від 07.02.2023) у процесі казначейського обслуговування коштів місцевих бюджетів органи Казначейства здійснюють в автоматизованому режимі розподіл платежів між рівнями місцевих бюджетів, розподіл інших платежів, що зараховуються до місцевих бюджетів згідно з вимогами Бюджетного кодексу України, закону про Державний бюджет України та рішенням місцевої ради про бюджет у розмірах, визначених законодавством, та перераховують розподілені кошти місцевих бюджетів за належністю. Відповідно до п. 7 ч. 3 ст. 29, п. 4 ч. 1 ст. 69-1\~Бюджетного кодексу\~України джерелами формування спеціального фонду Державного бюджету України у частині доходів є 30 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності; до надходжень спеціального фонду місцевих бюджетів належать: 70 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, в тому числі: до бюджетів місцевого самоврядування (крім бюджетів міст Києва та Севастополя) - 50 відсотків, обласних бюджетів та бюджету Автономної Республіки Крим - 20 відсотків, бюджетів міст Києва та Севастополя - 70 відсотків. Зазначена норма означає, що завдані природним ресурсам збитки сплачуються на єдиний розподільчий казначейський рахунок відповідної ради в користь зведеного бюджету, із якого органом Державної казначейської служби в подальшому розподіляються конкретні суми коштів до Державного, обласного та місцевого бюджетів у вищевказаному співвідношенні. Так, відповідно до наказу Міністерства фінансів України віл 14.01.2011 № 11 «Про бюджетну класифікацію» затверджена класифікація доходів бюджету, зокрема, код класифікації доходів бюджету\~для грошових стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності 24062100. Таким чином, грошові стягнення за шкоду, заподіяну державі внаслідок незаконного добування цінних видів водних біоресурсів у рибогосподарських водних об`єктах України, а саме водному об`єкті поблизу с. Городещино м. Краматорська, відбулась на території Краматорської міської ради, яка перебуває під юрисдикцією Краматорської міської військової адміністрації Краматорського району Донецької області. Відповідно до ст. 37 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» водні біоресурси, що знаходяться у водних об`єктах (їх частинах), територіальному морі, у виключній (морській) економічній зоні України, на континентальному шельфі, є об`єктами права власності Українського народу, від імені якого права власника на ці ресурси здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування у межах, визначених Конституцією України та законами України. Відповідно до ст. 57 Закону України «Про тваринний світ», ст. 21 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» державний контроль у галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу, за провадженням рибогосподарської діяльності здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері рибного господарства. Статтею 28 Закону України «Про центральні органи виконавчої влади»\~міністерства, інші центральні органи виконавчої влади та їх територіальні органи звертаються до суду, якщо це необхідно для здійснення їхніх повноважень у спосіб, що передбачений Конституцією та законами України. Згідно з п. 6.16 Положення про органи рибоохорони Державного агентства рибного господарства України, затвердженого наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України від 19.01.2012 № 26, Управління Державного агентства рибного господарства мають право самостійно та через органи прокуратури подавати позови про відшкодування шкоди, заподіяної суб`єктами господарювання та громадянами внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів. Згідно п. п. 1, 7 Положення про Державне агентство рибного господарства України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України в:д 30.09.2015 № 895 (далі - Положення № 895), Державне агентство України з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм (Держрибагентство) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра аграрної політики та продовольства і який реалізує державну політику у сфері рибного господарства та рибної промисловості, охорони, використання та відтворення водних біоресурсів, регулювання рибальства, продовольчого забезпечення, меліорації земель та експлуатації державних водогосподарських об`єктів комплексного призначення, міжгосподарських зрошувальних і осушувальних систем. Держрибагентство (орган рибоохорони) здійснює свої повноваження безпосередньо, а також через утворені в установленому порядку територіальні органи (органи рибоохорони). Відповідно до вимог п.п. 2, 9 Положення № 895 Держрибагентство у своїй діяльності керується Конституцією та законами України, указами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції України та законів України, актами Кабінету Міністрів України, іншими актами законодавства, видає накази організаційно-розпорядчого характеру, організовує та контролює їх виконання. Частиною 1 ст. 59 Закону України «Про тваринний світ»\~визначено, що до компетенції центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері рибного господарства, у тому числі належить контролювати додержання встановленого порядку обліку тварин та обліку їх використання; вимагати від фізичних та юридичних осіб усунення порушень законодавства про охорону, використання і відтворення об`єктів тваринного світу; пред`являти позови про відшкодування шкоди, заподіяної підприємствами, установами, організаціями та громадянами внаслідок порушення законодавства про охорону, використання і відтворення об`єктів тваринного світу. Таким органом на території Донецької області є Управління державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Донецькій області (Донецький рибоохоронний патруль). Положенням про Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Донецькій області, затвердженим наказом Державного агентства України з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм від 15.02.2024 № 77 (далі - Положення № 77), визначено, що Управління ( Донецький рибоохоронний патруль) є територіальним органом Державного агентства України з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм (Держрибагентство), діє у складі Держрибагентства як відокремлений структурний підрозділ і йому підпорядковується (п. 1 Положення № 77). Згідно з п. 5.3. Положення № 77 Донецький рибоохоронний патруль забезпечує здійснення державного нагляду (контролю) у галузі охорони, використання та відтворення водних біоресурсів. Отже, на Донецький рибоохоронний патруль покладено повноваження щодо нагляду (контролю) за додержанням законодавства у сфері рибного господарства та рибної промисловості, охорони, використання та відтворення водних біоресурсів, регулювання рибальства. Крім того, п. 7.4. Положення № 77 визначено, що Донецький рибоохоронний патруль має право подавати позови про відшкодування шкоди, заподіяної суб`єктами господарювання та громадянами, внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів. Таким чином, у спірних правовідносинах компетентними суб`єктами владних повноважень щодо захисту зазначених інтересів держави виступають Черкаська селищна військова адміністрація Краматорського району Донецької області та Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Донецькій області (Донецький рибоохоронний патруль). Згідно з листом начальника Управління державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Донецькій області (Донецький рибоохоронний патруль) № 1-7-9/252-25, на теперішній час Донецький рибоохоронний патруль не має у розпорядженні інформації щодо сплати громадянином [PERSON] матеріальної шкоди завданої рибному господарству. Донецький рибоохоронний патруль не звертався до суду з цивільним позовом до громадянина [PERSON] , про відшкодування шкоди, заподіяної порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища, у зв`язку з відсутністю бюджетних асигнувань за кодом бюджетної класифікації 2800 для сплати судового збору передбаченому кошторисом на 2024 рік (а.с.75-76). Згідно листа начальника Краматорської міської військової адміністрації Краматорського району Донецької області № 3252-25 від 28.04.2025 року, заходів щодо відшкодування шкоди, завданих [PERSON] внаслідок незаконного вилову риби в сумі 60010,00 грн. не вживалось, та шкода, на цей час, не відшкодована. Проти подачі позову органами прокуратури, про стягнення з [PERSON] шкоди у розмірі 60010,00 грн., не заперечують (а.с.80). Згідно з ст.\~19\~Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Статтею 47 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», та п. 7 ч. 3 ст. 29, п.7 ч. 2 ст. 69\~Бюджетного кодексу\~України передбачено, що грошові стягнення за шкоду, заподіяну внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, зараховуються до спецфондів Державного, обласного та місцевого (сільського, селищного, міського) бюджетів за місцем скоєння правопорушення. Відповідно до ст. 61 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», органи місцевого самоврядування в селах, селищах, містах, районах у містах (у разі їх створення) самостійно виконують відповідні місцеві бюджети згідно з Бюджетним кодексом. У ст.\~62\~вказаного закону передбачено, що держава фінансово підтримує місцеве самоврядування, бере участь у формуванні доходів місцевих бюджетів, здійснює контроль за законним, доцільним, економним, ефективним витрачанням коштів та належним їх обліком. Статтею 131-1\~Конституції України на прокуратуру покладено функцію представництва інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом. Відповідно до ст.\~23\~Закону України\~«Про прокуратуру» прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Отже, виключними випадками, за яких прокурор може здійснювати представництво інтересів держави в суді, є порушення або загроза порушення інтересів держави. Правовий висновок щодо застосування ч. 3 ст.\~23\~Закону України\~«Про прокуратуру» викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020 у справі № 912/2385/18. Висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, враховуються іншими судами при застосуванні таких норм права (ч. 6 ст. 13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів»). У зв`язку із вищезазначеним, в даному випадку представництво інтересів держави в суді здійснюється прокурором, щоб інтереси держави не залишились незахищеними. Оскільки, у добровільному порядку шкоду, заподіяну внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів у розмірі 60010,00 грн. відповідачем не відшкодовано, суд дійшов до висновку, що позовні вимоги в.о. керівника Краматорської окружної прокуратури, в інтересах держави в особі Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Донецькій області та Краматорської міської ради, повноваження якої здійснює Краматорська міська військова адміністрація Краматорського району Донецької області, до [PERSON] про стягнення шкоди, завданої внаслідок незаконного вилову риби підлягають задоволенню у повному обсязі. Згідно ст.\~141\~ЦПК України, з відповідача на користь Донецької обласної прокуратури підлягає стягненню сума судового збору за позовними вимогами майнового характеру в розмірі 2422,40 грн. На підставі викладеного та

Outcome: approved