Jurisdiction: civil
Date: 2025-07-07 00:00:00

До Ленінського районного суду м. Дніпропетровська надійшла цивільна справа №201/4227/24 за позовом [PERSON] до Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» про визнання протиправним та скасування наказу про застосування дисциплінарного стягнення, на підставі ухвали Жовтневого районного суду м.Дніпропетровська від 15.04.2024 р., за підсудністю. В обгрунтування позову позивач зазначив, що з 11.02.2024 року, згідно трудового договору та наказу від 11.02.2014 року № Э.DN-KП-2014-656262, він був прийнятий на роботу до АТ КБ «Приватбанк» на посаду спеціаліста по регламенту і моніторингу. У відповідності з наказами: від 14.10.2017 року за № Э.DN-ПП-2017-8534918 переведений до підрозділу департаменту по розробці авторизаційних систем на посаду спеціаліста по регламенту і моніторингу ГО; від 22.03.2019 року № Э.DN-ПП-2019-6696911 його переведено на посаду спеціаліста по розробці ПЗ напрямку підтримки і розвитку банківського обладнання ГО; від 22.02.2022 року за № Э. DN-ПП-2022-6676796 його переведено на посаду спеціаліста по розробці ПЗ напрямку розробки інтелектуальних пристроїв та міжплатформенного П3 ГО, обов`язки, які виконує по теперішній час. Наказом АТ КБ «ПриватБанк» від 05.01.2024 року за № Э.DN-ПБУР-8291671 на нього накладено дисциплінарне стягнення у вигляді догани за порушення трудової дисціпліни, з чим він не погоджується, вважаючи цей наказ протиправним та таким, що підлягає скасуванню, оскільки винесений всупереч законодавства України та вимог статей 147, 149 КЗПП України. За весь час його роботи, близько 10 років, порушень трудової дисципліни він не припускався, посадові обов`язки, згідно трудового договору та посадової інструкції співробітника банку, виконував і виконує сумлінно і якісно. Результатом його роботи стали підвищення як заробітної платні, так і його кваліфікаційного рівня від керівництва роботодавця - АТ КБ «ПриватБанк». Керівництво АТ КБ «ПриватБанк» пропонувало йому надати такі пояснення у п`ятницю, в другій половині дня, що теж є порушенням трудового законодавства з боку роботодавця, які він надавав, і завжди вчасно, і неодноразово реагував, але відповідальні особи банку, порушуючи норми закону, з невідомих причин ігнорували його пояснення по суті, а відповіді носили односторонній характер, що він винен. Він звертався у встановлений строк до роботодавця з вимогою про створення комісії по трудових спорах у вирішенні його питання з того дня, коли дізнався про порушення свого права. На його звернення надана відповідь, що функціонує комісія по трудових спорах, яка вирішила його питання, а його заява є недоречною. Починаючи з 2017 року і до 2022 року він отримував повідомлення в електронному вигляді - на корпоративну пошту співробітника банку про надання ним персональних даних (актуалізація). На що він, у відповідь на ці повідомлення, неодноразово надсилав заяви про надання йому з його персональної картки (особової справи) працівника АТ КБ "ПриватБанк" списку (переліку) його особистих документів, навіть не самих його документів, а перелік, який він надав банку (роботодавцю) під час прийняття його на роботу, так як надання всіх документів роботодавцю АТ КБ «ПриватБанк» було обов`язковою законною підставою для прийняття його на роботу. І цю вимогу він виконав повністю 11.02.2014 року і був прийнятий на роботу. Тому дивними були вимоги відповідальних осіб роботодавця про "актуалізацію його персональних даних", а ще дивнішими і не зрозумілими для нього були замовчування та ігнорування його заяв про надання йому списку (стану) його персональних даних, які він надавав роботодавцю при влаштуванні на роботу в 2014 році. У зв`язку з введенням воєнного стану в країні, на нього посилився тиск про надання його військово-облікового документа, копію якого він надавав у 2014 році, про що неодноразово зазначав у своїх заявах відповідальних осіб роботодавця. Як з`ясувалося пізніше, у жовтні-листопаді 2022 року, згідно переписки з керівником кадрового відділу АТ КБ "ПриватБанк" Штик Л. В. що його документів, окрім трудового договору та посадової інструкції співробітника АТ КБ "ПриватБанк", інших не було, в тому числі його військово-облікового документу, який він надавав повторно після 2014 року, у квітні 2022 року. Але роботодавець не пояснив і не повідомив його про відсутність його документів (персональних даних), навіть не було проведено розслідування, не виявлено причин відсутності його персональних даних, не складено акту за результатами такого розслідування (перевірки) і не ознайомлено його з таким документом (якщо він існує) у відповідності із законодавством України та посадовими інструкціями відповідальних осіб роботодавця. Натомість відповідальні особи роботодавця намагаються перекласти на нього відповідальність за свої прорахунки і не добросовісне виконання своїх службових обов`язків, покладаючи на нього, з порушенням законодавчих норм та здорового глузду, відповідальність за втрату його же власних персональних даних, і як результат - виносять йому незаконну догану, яку він і оскаржує. При цьому, керівник кадрового відділу АТ КБ "ПриватБанк" Штик Л. В., у своїй черговій відписці-поясненні відверто спотворюючи ситуацію, вказує на те, що всі його персональні дані є в наявності і що не має потреби надавати йому інформацію про стан його персональних даних, при цьому відверто порушуючи статті 1-3 Закону України '"Про звернення громадян". Разом з цим, роботодавець листом від 04. 03. 2024 року (вих.№ 20.1.0.0.0/7- 240206/28114) надав йому відповідь на його письмову заяву про стан і наявність його персональних даних (особистих документів), де зазначено наявність його докуметів у роботодавця: 1) три дипломи про освіту, які внесені лише в кінці 2023 року, копії надавав в 2014 році; 2) трудова книжка; 3) трудовий договір від 2014 року; 4) особистий паспорт громадянина України. В цьому списку відсутні його ідентифікаційний код та військово-обліковий документ, який він надавав роботодавцю і в 2014 році, і повторно у 2022 році В електронній версії його особової справи його ідентифікаційний код є, а паперова копія чомусь відсутня, а до кінця 2023 року відсутні як в електронному вигляді, так і в паперовому його дипломи про вищу освіту (магістр, а не спеціаліст, як внесено відповідальними особами роботодавця в його особову електронну справу), та військово-обліковий документ. Саме про це і йдеться в його позовній заяві про порушення відповідальними особами роботодавця своїх обов`язків та його законних прав у вигляді незаконного і безпідставного накладання на нього догани. Інструкція про внутрішні правила роботодавця змінювалася починаючи з 2018 року. В лютому 23-го числа 2022 року йому було запропоновано підписати (в електронному кабінеті співробітника АТ КБ "ПриватБанк"), чергові зміни до такої інструкції, які він підписав, перебуваючи в лікарні з діагнозом "COVID-19", а тому даний його підпис, у відповідності із законодавством України, не має законної сили і посилання роботодавця на дану інструкцію у винесені йому даної догани є теж неправомірним, що робить дану догану нікчемною, як таку, що видана з грубими порушеннями законодавства України і яка підлягає скасуванню. Чергове доповнення до його трудового договору 22.02.2024 року № Є.ОМ-КП-2024-6772635, яке надано йому на підпис роботодавцем без можливості внесення ним змін чи доповнень до даного двостороннього документа. Тобто його трудовий договір став одностороннім, він позбавлений роботодавцем свого конституційного права, як співробітник і як людина. Так, підставою застосування догани є вчинення працівником протиправного винного діяння (дії чи бездіяльності), яке визнається дисциплінарним проступком. Ніщо з вищенаведеного не міститься у винесеній йому догані. Працюючи на своїй посаді в банку не один рік, він не порушував трудової дисципліни, а старано виконував свої професійні обов`язки - як вдень так і вночі, навіть нехтуючи своїм вільним часом і відпустками. А догана винесена йому за те, що він хотів отримати від роботодавця інформацію про стан його особистих персональних даних, які він надав роботодавцю при влаштуванні на роботу в 2014 році. А замість чіткої конкретної відповіді на його питання було винесено догану, а відповіді на його звернення про стан його персональних данних він не отримав і до сьогодні. Враховуючи вищенаведені обставини, порушення порядку застосування дисциплінарних стягнень, вважає свої вимоги правомірними та такими, що підлягають задоволенню. Просить визнати наказ АТ КБ «ПриватБанк» від 05.01.2024 року за № Є.DN-ПБУР-8291671 про застосування дисциплінарного стягнення у вигляді догани до нього, [PERSON] , спеціаліста по розробці ПЗ напрямку розробки інтелектуальних пристроїв та міжплатформеного ПЗ ГО, за невиконання посадових обов`язків неправомірним та скасувати його. Ухвалою Ленінського районного суду м.Дніпропетровська від 21.05.2024 року відкрито провадження у справі в спрощеному провадженні з повідомленням сторін. Ухвалою Ленінського районного суду м.Дніпропетровська від 24.09.2024 року у задоволенні клопотання представника відповідача [PERSON] , про розгляд цивільної справи за позовом [PERSON] до Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» про визнання протиправним та скасування наказу про застосування дисциплінарного стягнення в порядку загального позовного провадження з повідомленням учасників справи, заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням - відмовлено. Ухвалою Ленінського районного суду м.Дніпропетровська від 10.04.2025 року у задоволенні клопотання представника відповідача Мужевської Є.Л., про закриття провадження по цивільній справі за позовом [PERSON] до Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» про визнання протиправним та скасування наказу про застосування дисциплінарного стягнення у зв`язку із відсутністю предмету спору - відмовлено. Позивач [PERSON] та його представник [PERSON] в судовому засіданні позовні вимоги підтримали, надали пояснення, аналогічні наданим у позові, просили його задовольнити. Представник відповідача АТ КБ «Приватбанк», Мужевська Є.Л., в судовому засіданні позовні вимоги не визнала з огляду на їх необґрунтованість та зазначила, що [PERSON] працює в AT КБ "ПриватБанк" з 11.02.2014 р. по теперішній час, наразі займає посаду програміста Департаменту з розробки авторизаційних систем Напрямку розробки інтелектуальних пристроїв та міжплатформенного ПЗ. Наказом № E.DN-ПБУP-8291671 від 05.01.2024 р. до [PERSON] було застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді догани. 07.01.2024 р. за ордером № 25722068 та 11.01.2024 року за ордером № 25751590 надійшли апеляції від [PERSON] на застосоване до нього дисциплінарне стягнення у вигляді догани наказом № Е.DN-ПБУP-8291671 від 05.01.2024 р. 09.02.2024 р. на дві відомі поштові адреси [PERSON] було направлено відповідь Банку від 07.02.2024 р. № Е.28.0.0.0/2-240207/50975 за результатами розгляду апеляції від 07.01.2024 р. № 25722068 та від 11.01.2024 р. за ордером № 25751590 на застосоване дисциплінарне стягнення у вигляді догани. У відповіді було надано детальне пояснення щодо наявності в діях [PERSON] дисциплінарного проступку та строку застосування дисциплінарного стягнення. Цим листом Банк повідомив працівника про те, що група з розгляду апеляцій працівників на застосоване дисциплінарне стягнення не знайшла порушень у процесі застосування догани та відповідно не знайшла підстав для скасування застосованого заходу. Оскаржуваним позивачем наказом № E.DN-ПБУР-8291671 від 05.01.2024 р. до працівника було застосоване дисциплінарне стягнення у вигляді догани. Підставою для застосування дисциплінарного стягнення стало виявлене порушення працівником трудової дисципліни, а саме: невиконання вимог наказу «Наказ для централізованої видачі завдань щодо надання актуальних копій військово-облікових документів» від 20.11.2023 р. № PR-2023-8101013 та ненадання уповноваженій особі актуальної копії військово-облікового документу. Обставини вчинення зазначеного порушення були встановлені у службовій записці № Е.28.0.0.0/4-827155 від 15.12.2023 р. "Про виявлення Порушення трудової дисципліни щодо військово-облікових документів працівника [PERSON] " і полягали у наступному. Відповідно до Наказу «Наказ для централізованої видачі масових завдань щодо надання копій військово-облікових документів» від 20.11.2023 р. №PR-2023-8101013 для забезпечення повноти та достовірності облікових даних призовників, військовозобов`язаних та резервістів Банком був ініційований збір актуальних копій військово-облікових документів. Пунктом 1 Наказу № PR-2023-8101013 було встановлено завдання для працівників, які вказані у Наказі № PR-2023-8101013 як «Виконавці», серед яких також є позивач [PERSON] , надати актуальну копію військово-облікового документа встановленого зразка на електронну пошту інспектору з військового обліку Управління з кадрового діловодства до 22.11.2023 р. із зазначенням переліку уповноважених інспекторів з військового обліку та їх контактних даних. В наказі роз`яснено, що військово-обліковими документами для призовників є посвідчення про приписку до призовної дільниці; для військовозобов`язаних - військовий квиток або тимчасове посвідчення військовозобов`язаного; для резервістів - військовий квиток. Передумовою для видання Наказу № PR-2023-8101013 стало отримання Банком акту перевірки стану військового обліку та бронювання від 15.09.2023 р., згідно з п. 20 якого встановлено в 221 громадянина України, які мають військово-облікові документи невстановленого зразка. В додатку до акту серед переліку працівників у п. 63 вказано [PERSON] . Під час перевірки виконання «Виконавцями» Наказу № РR-2023-8101013 було виявлено, що зазначений як «Виконавець» у Наказі [PERSON] , не надав копію військово-облікового документу, це зафіксовано в службовій записці № Е.28.0.0.0/4-8275155 від 15.12.2023 р. "Про виявлення порушення трудової дисципліни щодо військово-облікових документів працівника [PERSON] " До застосування дисциплінарного стягнення Банком було вжито заходів з метою запиту та отримання письмових пояснень за допомогою інформаційних систем банку щодо суті вчиненого [PERSON] проступку. 15.12.2023 р. працівником надано пояснення в системі електронного документообігу з накладеним кваліфікованим електронним підписом, що відповідає встановленому у відповідача порядку витребування та надання пояснень. Відповідно до п. 5.8. Положення про порядок застосування додаткових заходів та дисциплінарних стягнень, у процесі здійснення перевірки факту вчинення працівником банку дисциплінарного проступку в обов`язковому порядку запитуються письмові пояснення працівника банку щодо причин та обставин скоєного ним дисциплінарного проступку та визначається строк (термін) в межах якого працівник банку повинен надати свої письмові пояснення. Письмові пояснення запитує лінійний керівник працівника банку, який скоїв дисциплінарний проступок, або, як виняток, керівник вищого рівня, або працівник Дирекції з HR та Корпоративного Управління. Оскільки у Банку діє СЕД [система електронного документообігу], то пояснення можуть запитуватися з її допомогою, тобто працівнику банку за допомогою СЕД може бути запропоновано надати письмові пояснення. Якщо проводиться службова перевірка або службове розслідування, то пояснення запитуються у відповідності до Положення про порядок проведення службової перевірки в системі AT КБ „ПРИВАТБАНК" та Положення про порядок проведення службового розслідування в AT КБ „ПриватБанк". Письмові пояснення працівника банку можуть бути оформлені як документ на папері за власноручним підписом працівника банку або електронний документ підписаний КЕП [кваліфікованим електронним підписом] в інформаційних системах Банку. З наданих на запит пояснень від позивача не було виявлено відомостей про наявність поважних причин, які б виключали вину працівника у вчиненому проступку. Наказом № Е.17.U.0.0/4-6883275 від 17.04.2023 р. "Про внесення змін до передачі прав (делегування повноважень) Голови Правління банку щодо документів з персоналу" Головою АТ КБ «ПриватБанк» було делеговано повноваження із затвердження документів з персоналу згідно з матрицею, додаток № 1 до наказу № Е.17.U.0.0/4-6883275 від 17.04.2023 р.). Зокрема, згідно з п. 3 додатку до цього наказу начальнику Управління з питань взаємодії з трудовим колективом [PERSON] було делеговано повноваження із затвердження наказів про притягнення до дисциплінарної відповідальності або накладення дисциплінарних стягнень, крім працівників, які лінійно підпорядковані Голові Правління банку, керівників самостійних структурних підрозділів ГО банку, директорів макрорегіональних управлінь, Керівника Напрямку «Внутрішній аудит». [PERSON] не входить до переліку працівників, визначених у цих винятках, оскільки не підпорядковується лінійно Голові Правління банку, не є директором макрорегіонального управління або керівником самостійного структурного підрозділу ГО (головного офісу), не є керівником Напарямку "Внутрішній аудит". Таким чином, наказ про застосування до позивача дисциплінарного стягнення було затверджено уповноваженою особою начальником Управління з питань взаємодії з трудовим колективом в межах делегованих повноважень. Датою виявлення дисциплінарного проступку є дата зазначена в документі, в якому зафіксовано виявлення дисциплінарного проступку Працівником Банку, а якщо дата виявлення дисциплінарного проступку не зазначена в документі, тоді датою виявлення дисциплінарного проступку є дата складання цього документа про виявлення дисциплінарного проступку. Невиконання вимог наказу № РR-2023-8101013 було виявлено інспектором з військового обліку ГО 12.12.2023 р. та зафіксовано службовою запискою № Е.28.0.0.0/4-8275155 від 15.12.2023 р. Від дати виявлення проступку (12.12.2023 р.) до дати затвердження наказу про застосування дисципліенарного стягнення (05.01.2024 р.) строк в один місяць не минув. Таким чином, дисциплінарне стягнення було застосовано до Позивача у встановлений законом строк. Відповідно до вимог чинного законодавства та внутрішніх документів Банку [PERSON] запропоновано надати пояснення щодо вчиненого порушення та отримано пояснювальну записку працівника, засвідчену кваліфікованим електронним підписом, з якої не вбачалось жодних поважних причин для вчинення порушення. Для надання копій військово-облікового документу працівнику було поставлено строк у 7 календарних днів, таким чином, встановлений час був цілком достатній для належного виконання вимог наказу. Згідно з даними електронного табелю обліку використання робочого часу, у період з часу видання наказу до дати, визначеної в наказі як строк виконання, працівник не перебував у відпустці, не був тимчасово непрацездатний, тому мав всі можливості виконати вимоги наказу у встановлений строк. З урахуванням пояснень [PERSON] було встановлено, що на дату працевлаштування на роботу в банк 11.02.2014 р. працівнику було 24 роки, тому працівник повинен був мати на той час приписне свідоцтво, як призовник. Відомостей про надання приписного свідоцтва в банку немає, таким чином неможливо ані підтвердити, ані спростувати його надання. Скарг на втрату військово-облікових документів на той час Банк не отримував. Починаючи з 2017 року по досягненню 27- віку працівник був зобов`язаний змінити свій статус "призовник" на статус «військовозобов`язаний», звернувшись до ТЦК та СП за місцем проживання, отримати Тимчасове посвідчення та надати його копію до кадрової служби АТ КБ "Приватбанку" для зміни даних в кадрових документах. Копії такого документу в електронному архіві Банку не було виявлено. Починаючи з 2022 року працівнику неодноразово направлялись повідомлення про необхідність надати копію військово-облікового документу в Банк, що виконано не було. Разом з тим, такі повідомлення не носили характеру завдання, поставленого працівнику згідно з наказом/ розпорядженням, тому за їх невиконання не застосовувались заходи дисциплінарної відповідальності. Завдання надати у встановлений строк копії військово-облікового документу було постановлено наказом № РR-2023-8101013, із встановленням строку виконання завдання. І саме за невиконання працівником без поважних причин поставленого завдання до [PERSON] було застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді догани. Як слідувало з підписаної працівником особової картки форми П-2, працівник 09.06.2023 р. особисто підтвердив шляхом накладення кваліфікованого електронного підпису, що в Банку відсутні дані по військовому обліку, і ніяких питань з цього приводу у працівника не виникло. Також було виявлено, що працівник подавав у 2022 році військово-обліковий документ [PERSON] - головному фахівцю Відділу банківської безпеки по Дніпровському макрорегіону, і як підтвердження - фото розписки [PERSON] про отримання такого документу, з чого зробити висновок, що працівником надавався не військовий квиток або тимчасове посвідчення військовозобов`язаного, оскільки не було вказано номер документу, а посвідчення про приписку. 25.08.2022 цей документ працівнику було повернуто і, відповідно, [PERSON] отримано, що підтверджується його підписом у списку. Таким чином, було з`ясовано, що працівник тимчасово надавав документ та отримав його назад. Проте ці обставини не виключали необхідність та можливість [PERSON] надати на виконання поставленого завдання копію актуального військово-облікового документу, яким мав бути або військовий квиток, або тимчасове посвідчення військовозобов`язаного. Вина працівника у вчиненому порушенні характеризується умисною формою і полягає в тому, що [PERSON] знав і розумів неправомірність вчинюваного діяння (бездіяльності) - ненадання військово-облікових документів згідно з вимогами наказу, оскільки був обізнаний із завданням щодо надання документів, передбачав наслідки вчинюваного діяння (бездіяльності), що полягали у ненаданні роботодавцю військово-облікових документів, бажав настання наслідків вчиненого діяння. Згідно з добутою до застосування дисциплінарного стягнення інформацією, у працівника були відсутні жодні поважні причини для невиконання вимог Наказу. Працівник мав об`єктивну можливість та достатній час для виконання поставленого завдання, проте ухилився від належного виконання. З трудовим договором позивач ознайомлений шляхом проставлення власноручного підпису про укладення договору 11.02.2014 р. З посадовою інструкцією [PERSON] ознайомлений 23.02.2022 року шляхом накладення на документ електронного кваліфікованого електронного підпису, що підтверджується протоколом створення та кваліфікованого та удосконаленого електронного підпису Наказу з вимогою надати копію військово-облікового документу був наданий працівнику для ознайомлення в системі електронного документообігу "ПриватДок", що функціонує в банку. З картки електронного документу № 8101013 (блок "Адресація та контроль"), що містить інформацію про дату відкриття працівником та виконання документу в системі електронного документообігу) слідує, що [PERSON] відкрив електронний документ 20.11.2023 р., проте не поставив підпис про виконання. Також, завдання про надання копії військово-облікового документу було поставлено у спеціальному програмному комплексі "Електронна система контролю", про отримання завдання в Електронній системі контролю працівника було повідомлено шляхом направлення відповідного листа на адресу електронної корпоративної пошти. З отриманих від працівника пояснень слідувало, що він не намагався вчинити будь-які дії, які були б спрямовані на виконання вимог наказу та подання копії військово-облікового документу, усвідомлював невиконання зазначеної вимоги та хотів її настання а саме відсутності в банку копії військово-облікового документу. Пояснювальна записка не містить жодних відомостей про те, які дії були вчинені працівником для виконання поставленого завдання, проте з певних поважних причин не досягли результату. Наявність причинно-наслідкового зв`язку між діями працівника та порушенням трудової дисципліни підтверджується тим, що в результаті винної поведінки [PERSON] сталося порушення трудової дисципліни у вигляді ненадання копії військово-облікового документу працівника, що в свою чергу унеможливило виконання Банком, як роботодавцем вимог чинного законодавства у сфері військового обліку. Просить відмовити у задоволенні вимог [PERSON] в повному обсязі. Свідок [PERSON] суду пояснив, що працює в АТ КБ «Приватбанк» керівником напрямку департаменту розробки інтелектуальних пристроїв, з позивачем має ділові робочі стосунки. Рішення про догану не є рішенням лінійного керівника. Підписав догану, тому що за 4 роки позивач не виконав зобов`язання. Ініціатором застосування догани до [PERSON] був підрозділ банку. Він не підтримав пропозицію позивача розглянути дане питання на зборах, бо позивач з ним не спілкувався, як він вже зазначив, у нього було 4 роки для вирішення цього питання. Прийняте рішення щодо [PERSON] вважає справедливим. [PERSON] не виконав наказ. Свідок [PERSON] суду пояснила, що працює в АТ КБ «Приватбанк», з позивачем має робочі стосунки. З 2018 р. попереджали позивача про оновлення документів. Вона не приймала участі у листуванні позивача із банком. Вона не була ініціатором догани, вона підписала догану. Вона не могла ініціювати збори колективу, щоб розглянути догану в колективі. Це єдиний випадок що працівник отримав догану. Усі працівники мають бронювання та оновили документи. Жодного звернення про надання характеристики [PERSON] вона не бачила. Їй не відомо, що позивач пропонував банку мирову угоду до відкриття судового провадження. Завдання надати документи позивачу доведено, як контроль банку. Свідок [PERSON] суду пояснила, що працює в АТ КБ «Приватбанк» керівником управління кадрового діловодства, з метою введення військового обліку є певні обов`язки роботодавця, забезпечення повноти і достовірності даних, що вносяться до списків персонального військового обліку. 23.02.2023 р. була створена службова записка відносно позивача з терміном виконання. [PERSON] повинен був знятися з обліку призовника і стати на військовий облік військовозобов`язаного. Позивач не надав військово-обліковий документ. 02.03.2023 р. інспектором з військового обліку створена третя службова записка про надання позивачем військово-облікового документа з терміном виконання 15.05.2023 р., яка також не була виконана. В результаті оперативної роботи було створено та затверджено наказ. Була проведена перевірка і складено акт перевірки. 221 працівник мав документ не встановленого зразка. 9 працівників не надали документ. Створили наказ з терміном виконання до 22.11.2023 р. 15.12.2023 р. було створено службову записку про виявлення порушення трудової дисципліни щодо військово - облікових документів. [PERSON] надана пояснювальна записка керівнику позивача. Було запропоновано надати письмові пояснення. 15.12.2023 р. позивачем була надана пояснювальна записка. 24.01.2025 р. надав документ в Резерв+. Чому не заброньований позивач, це питання до її компетенції не входить. Догана застосована до позивача на підставі прийнятого рішення правлінням банку. Вона надавала відповіді на звернення позивача. Документи в паперовому вигляді зберігаються в червоному архіві банку. Ще є електронний архів, там зберігається значно більше документів. Трудові книжки працівників АТ КБ «Приватбанк» були перевезені до м.Львів. В неї є особиста картка позивача, де він особисто перевірив персональні дані та її підписав. Бронюватися може військовозобов`язаний працівник, не призовник. По віку позивач був військовозобов`язаний, але документ був не актуальний, у нього було приписне посвідчення. По віку позивач повинен мати тимчасовий військовий документ відповідного зразка. Не тільки позивач отримав догану. У них була нарада, на якій позивач запропонував мирову угоду, але було прийнято рішення на засіданні правління банку про оголошення його догани. Суд, вислухавши сторони, допитавши свідків, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються, приходить до висновку, що позовні вимоги задоволенню не підлягають, виходячи з наступного. Обов`язки підприємств, установ та організацій, та Банків зокрема, щодо ведення військового обліку військовозобов`язаних і призовників визначені\~Законами України «Про оборону», «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію», «Про військовий обов`язок і військову службу», Положенням про підготовку і проведення призову громадян України на строкову військову службу та прийняття призовників на військову службу за контрактом, яке затверджено\~постановою Кабінету Міністрів України від 21 березня 2002 р. № 352, Порядком організації та ведення військового обліку призовників і військовозобов`язаних, і затверджено\~постановою Кабінету Міністрів України від 7 грудня 2016 р. № 921, Порядком бронювання військовозобов`язаних\~за органами державної влади, іншими державними органами, органами місцевого самоврядування та підприємствами, установами і організаціями на період мобілізації та на воєнний час, затверджений постановою КМУ від 04 лютого 2015 року № 45 (в редакції постанови КМУ від 11 січня 2018 р. № 12; Переліком посад і професій військовозобов`язаних, які підлягають бронюванню на період мобілізації та на воєнний час, затверджених розпорядженням КМУ від 18.03.2015 № 493-р (із змінами). Оборона України базується на готовності та здатності органів державної влади, усіх складових сектору безпеки і оборони України, органів місцевого самоврядування, єдиної системи цивільного захисту, національної економіки до переведення, при необхідності, з мирного на воєнний стан та відсічі збройній агресії, ліквідації збройного конфлікту, а також готовності населення і території держави до оборони. (ст.2 Закону України «Про оборону») Підготовка держави до оборони в мирний час включає, зокрема: забезпечення необхідної чисельності особового складу Збройних Сил України та інших військових формувань, а також їх розвиток, підготовку і підтримання на належному рівні боєздатності, бойової та мобілізаційної готовності до оборони держави, планування їх застосування; забезпечення готовності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, єдиної державної системи цивільного захисту до виконання завдань цивільного захисту в особливий період. (ст.3 Закону України «Про оборону»). Під цивільним захистом розуміється\~\~- комплекс заходів, які реалізуються на території України в мирний час та в особливий період і спрямовані на захист населення, територій, навколишнього природного середовища, майна, матеріальних і культурних цінностей від надзвичайних ситуацій та інших небезпечних подій, запобігання виникненню таких ситуацій та подій, ліквідацію їх наслідків, надання допомоги постраждалим, здійснення державного нагляду (контролю) у сфері пожежної та техногенної безпеки. (ст.4 Кодексу цивільного захисту України). Частиною 1\~статті 16 Закону України «Про оборону України»\~на підприємства, установи та організації усіх форм власності покладено завдання, зокрема:\~здійснювати згідно із законодавством заходи щодо мобілізаційної підготовки та мобілізації. Згідно частини 2\~статті 16 Закону України «Про оборону»\~обов`язком посадових осіб підприємств, установ та організацій усіх форм власності є, зокрема: виконання передбачених законодавством обов`язків у сфері оборони;\~забезпечення ведення персонального військового обліку призовників, військовозобов`язаних та резервістів, сприяння їх підготовці до військової служби, призову на строкову військову службу, на військову службу за призовом під час мобілізації, на особливий період, на військову службу за призовом осіб із числа резервістів в особливий період, навчальні (або перевірочні) та спеціальні збори, створення працівникам належних умов для виконання ними військового обов`язку згідно із законодавством, забезпечення здійснення заходів з їх військово-патріотичного виховання. Тому, для забезпечення функціональної діяльності Банку передбачено створення, за погодженням з Уповноваженим органом управління, структурних підрозділів для виконання визначених завдань Банку, у тому числі й для здійснення ними кадрового обліку,\~організації та ведення військового обліку призовників і військовозобов`язаних, який є складовою змісту мобілізаційної підготовки держави\~в особливий період тощо. Основним нормативно-правовим актом, який врегульовує відносини між державою та громадянами України з приводу виконання ними конституційного обов`язку щодо захисту Вітчизни, незалежності та територіальної цілісності України, є\~Закон України «Про військовий обов`язок і військову службу» від 25 березня 1992 р. № 2232-XII\~(далі - Закон № 2232, зі змінами). Військовий обов`язок установлюється з метою підготовки громадян України до захисту Вітчизни, забезпечення особовим складом Збройних Сил України, інших утворених відповідно до законів України військових формувань, а також правоохоронних органів спеціального призначення та Державної спеціальної служби транспорту (далі - Збройні Сили України та інші військові формування), посади в яких комплектуються військовослужбовцями. Військовий обов`язок включає: підготовку громадян до військової служби; приписку до призовних дільниць;\~прийняття в добровільному порядку (за контрактом) та призов на військову службу; проходження військової служби; виконання військового обов`язку в запасі; проходження служби у військовому резерві;\~дотримання правил військового обліку. (ч.3\~ст.1 Закону України «Про військовий обов`язок та військову службу») Відповідно до\~Закону України «Про військовий обов`язок та військову службу», на підприємства, установи та організації незалежно від форм власності й підпорядкування покладаються наступні зобов`язання: - забезпечувати виконання військового обов`язку громадянами України (ч. 7 ст. 1); - вести персональний облік призовників і військовозобов`язаних (ч. 5 ст. 34); - забезпечувати своєчасне прибуття громадян до призовних дільниць на вимогу територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки (ч. 8 ст. 15, ч. 1 ст. 38); - повідомляти у семиденний строк територіальні центри комплектування та соціальної підтримки про прийняття на роботу та звільнення з роботи призовників і військовозобов`язаних (ч. 1 ст. 38). Військовий облік призовників і військовозобов`язаних ведеться в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Правовими актами, які деталізують виконання військового обов`язку є: - щодо ведення обліку військовозобов`язаних і призовників - Порядок організації та ведення військового обліку призовників і військовозобов`язаних, затверджений\~постановою Кабінету Міністрів України від 07 грудня 2016 року № 921\~(із змінами); - щодо бронювання військовозобов`язаних за підприємствами на період мобілізації та воєнного часу - Порядок бронювання військовозобов`язаних за органами державної влади, іншими державними органами, органами місцевого самоврядування та підприємствами, установами і організаціями на період мобілізації та на воєнний час, затверджений постановою КМУ від 04 лютого 2015 року № 45 (в редакції постанови КМУ від 11 січня 2018 р. № 12); - щодо посад військовозобов`язаних, які підлягають бронюванню - Перелік посад і професій військовозобов`язаних, які підлягають бронюванню на період мобілізації та на воєнний час, затверджених розпорядженням КМУ від 18.03.2015 № 493-р (із змінами). Військовий облік\~є складовою змісту мобілізаційної підготовки держави\~та полягає у цілеспрямованій діяльності державних органів, підприємств, установ та організацій щодо фіксації, накопичення та аналізу військово-облікових даних призовників і військовозобов`язаних із відображенням їх у військово-облікових документах, а також здійснення контролю за дотриманням призовниками і військовозобов`язаними, посадовими особами державних органів, підприємств, установ та організацій встановлених правил військового обліку. (Порядок №921). При цьому, якісно організована військово-облікова робота є запорукою гарантованого виконання завдань в ході проведення заходів мобілізації. Вона здійснюється в межах загального обліку людських ресурсів в Україні та відіграє особливу роль саме під час відбиття зовнішньої агресії, коли мобілізація стає одним із основних заходів у сфері оборони держави. Державні органи, військові частини, підприємства, установи, організації незалежно від їх підпорядкування та форми власності, що у відповідності до нормативно-правових актів здійснюють персональний облік військовозобов`язаних і призовників, займають одне із найважливіших місць у системі організації та ведення військового обліку держави. Військово-облікова робота\~- це комплекс заходів, який проводиться постійно, незалежно від стану, в якому перебуває держава, і безпосередньо залежить від фахової підготовки та організаторських здібностей посадових осіб, відповідальних за її проведення. Військово-обліковими документами, на підставі яких на підприємствах ведеться\~персональний облік\~військовозобов`язаних і призовників, є: для військовозобов`язаних - військовий квиток або тимчасове посвідчення (замість військового квитка); для призовників - посвідчення про приписку до призовної дільниці. Військовий квиток, тимчасове посвідчення чи посвідчення про приписку до призовної дільниці використовуватимуться відповідальною особою, на яку покладені обов`язки за ведення військового обліку військовозобов`язаних і призовників, для подання у територіальні центри комплектування та соціальної підтримки, звірки записів в особових картках тощо. Але за будь-яких обставин при передачі вищевказаних документів обов`язково має бути оформлена розписка (постанова КМУ від 07.12.2016 № 921). З метою ведення персонального обліку призовників і військовозобов`язаних на роботодавця покладається забезпечення повноти та достовірності облікових даних призовників і військовозобов`язаних згідно з вимогами, встановленими Порядком № 921 та іншими документами первинного обліку відповідно до законодавства. Згідно зі\~ст. 33 Закону України «Про військовий обов`язок та військову службу», військовий облік в Україні ведеться на усіх призовників (осіб, приписаних до призовних дільниць) і військовозобов`язаних (осіб, які перебувають у запасі для комплектування Збройних Сил України та інших військових формувань на особливий період, а також для виконання робіт із забезпечення оборони держави) за місцем їх проживання та відповідно до обсягу й деталізації поділяється на персонально-якісний, персонально-первинний та персональний. За загальними правилами, військовий облік поділяється на облік призовників і облік військовозобов`язаних. (ч. 1\~ст. 33 Закону України «Про військовий обов`язок та військову службу») Військовий облік усіх призовників і військовозобов`язаних ведеться за місцем їх проживання і відповідно до обсягу та деталізації поділяється на персонально-якісний, персонально-первинний та персональний. Військовий облік військовозобов`язаних за призначенням поділяється на загальний і спеціальний. (ч. 1\~ст. 33 Закону України «Про військовий обов`язок та військову службу», пункт 21 Порядку №921) На загальному військовому обліку перебувають військовозобов`язані, не заброньовані за органами державної влади, органами місцевого самоврядування, підприємствами, установами та організаціями на період мобілізації та на воєнний час. (ч.1\~ст.35 Закону України «Про військовий обов`язок та військову службу»). Отже, персональний облік призовників і військовозобов`язаних ведеться за місцем їх роботи та покладається на керівників підприємств, установ, організацій незалежно від підпорядкування і форм власності (ч. 4\~ст.34 Закону України «Про військовий обов`язок та військову службу») з дотриманням вимог Порядку № 921, згідно якого керівник призначає особу відповідальну за ведення військового обліку та здійснює контроль за його діяльністю. Слід також зауважити, що персональний облік військовозобов`язаних та призовників на підприємствах, в установах, організаціях здійснюється за типовою формою первинного обліку № П-2 «Особова картка працівника», затвердженою спільним наказом Державного комітету статистики України та наказу Про затвердження типової форми первинного обліку N П-2 "Особова картка працівника"України від 25 грудня 2009 р. № 495/656, у розділі II якої зазначаються відомості про військовий облік. Окрім того, відповідно\~ до статті 21 Закону України «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію»\~підприємства, установи і організації\~зобов`язані: сприяти територіальним центрам комплектування та соціальної підтримки,\~Центральному управлінню та/або регіональним органам Служби безпеки України, відповідному підрозділу Служби зовнішньої розвідки України у їхній роботі в мирний час та в особливий період; забезпечувати своєчасне прибуття працівників, які залучаються до виконання обов`язку щодо мобілізації у порядку, визначеному частинами третьою - п`ятою\~статті 22 цього Закону, на збірні пункти та до військових частин;\~вести військовий облік призовників, військовозобов`язаних та резервістів із числа працюючих, здійснювати заходи щодо бронювання військовозобов`язаних на період мобілізації та в особливий період і надавати звітність з цих питань відповідним органам державної влади, іншим державним органам та органам місцевого самоврядування в установленому порядку; надавати відповідним органам державної влади, іншим державним органам та органам місцевого самоврядування інформацію, необхідну для планування і здійснення мобілізаційних заходів; сприяти своїм працівникам, які є резервістами, у виконанні ними обов`язків служби у військовому резерві та своєчасному їх направленню до органів військового управління, військових частин. Відповідно до\~статті 42 Закону України «Про військовий обов`язок і військову службу»\~керівники, інші посадові особи органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, а також підприємств, установ та організацій незалежно від підпорядкування і форм власності та громадяни України, винні у порушенні порядку військового обліку, допризовної підготовки, приписки до призовних дільниць, призову на строкову військову службу, проходження служби у військовому резерві, проходження зборів, мобілізаційної підготовки та мобілізаційної готовності, прибуття за викликом до військового комісаріату, а також у вчиненні інших порушень законодавства про військовий обов`язок і військову службу, несуть відповідальність згідно із законом. У зв`язку з різким ускладненням внутрішньополітичної обстановки, втручанням російської федерації у внутрішні справи України, зростанням соціальної напруги в Автономній Республіці Крим і місті Севастополі,\~Указом Президента України № 303/2014 від 17.03.2014 «Про часткову мобілізацію», затвердженим\~Законом № 1126-VII від 17.03.2014, в Україні оголошено провести часткову мобілізацію. Станом на момент прийняття оскаржуваного позивачем наказу Президент України рішення про переведення державних інституцій на функціонування в умовах мирного часу не приймав. Отже, після оприлюднення\~Указу Президента України № 303/2014 від 17.03.2014 «Про часткову мобілізацію», з 17.03.2014 р. в Україні розпочав діяти особливий період. Указом Президента України від 14.04.2014 року №405/2014 «Про рішення Ради національної безпеки і оборони України від 13 квітня 2014 року "Про невідкладні заходи щодо подолання терористичної загрози і збереження територіальної цілісності України", відповідно до статей\~107\~та\~112 Конституції України, введено в дію рішення Ради національної безпеки і оборони України від 13 квітня 2014 року "Про невідкладні заходи щодо подолання терористичної загрози і збереження територіальної цілісності України" (додається, таємно). Робота керівника підприємства з організації військового, обліку на підприємстві полягала в прийнятті рішення про призначенні відповідального за ведення військового обліку та забезпеченні контролю за станом військового обліку. Положеннями\~статті 3 КЗпП України\~визначено, що трудові відносини працівника усіх підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності, виду діяльності, галузевої належності, а також осіб, які працюють за трудовим договором з фізичними особами, регулюються законодавством про працю. Трудовим договором, згідно\~ст. 21 Кодексу законів про працю України, є угода між працівником і власником підприємства, установи, організації або уповноваженим ним органом чи фізичною особою, за якою працівник зобов`язується виконувати роботу, визначену цією угодою, а власник підприємства, установи, організації або уповноважений ним орган чи фізична особа зобов`язується виплачувати працівникові заробітну плату і забезпечувати умови праці, необхідні для виконання роботи, передбачені законодавством про працю, колективним договором і угодою сторін. Судом встановлено, що згідно наказу №Э.DN-КП-2014-6562602 від 11.02.2014 р. [PERSON] прийнятий в AT КБ "ПриватБанк" на посаду спеціаліста по регламенту і моніторингу ГО (інженер) підрозділ інформаційні технології Департамент досліджень та нових технологій. Виправний термін спливає 07.05.2014 р. Згідно витягу з наказу про переміщення від 22.02.2022 р. № Э.DN-КП-2022-6676796, [PERSON] переміщено з 22.02.2022 р. посада програміст, підрозділ Дирекція з технологій напрямок розробки інтелектуальних пристроїв та міжплатформеного ПЗ Департамент з розробки авторизаційних систем. Відповідно до п.п. 2.1., 2.2., 2.4., 2.8., 2.13. якого працівник зобов`язаний сумлінно виконувати свої трудові обов`язки, дотримуватись вимог "Правил внутрішнього трудового розпорядку для працівників ПриватБанку", при неможливості виконання яких-небудь функцій, завдань негайно доводити це до безпосереднього керівника в письмовому вигляді, знати і виконувати вимоги чинного законодавства, а також внутрішніх нормативних документів Банку, підвищувати продуктивність праці, покращувати якість роботи, дотримуватись технологічної дисципліни, виконувати вимоги наказів, інструкцій, положень та інших внутрішніх документів Банку. Згідно з п. 2.11 Розділу 2 "Посадові обов`язки, функції та завдання" посадової інструкції «7001: Посадова інструкція "Спеціаліст з розробки ПЗ напрямку розробки інтелектуальних пристроїв та міжплатформеного ПЗ ГО/2" № Э.DN-ПП-2022-6676796 (6727516), затвердженої АТ КБ "ПриватБанк" від 24.01.2022 р. № РR/18-2022-6529140, працівник здійснює дотримання трудової та виробничої дисципліни, правил внутрішнього трудового розпорядку, вимоги виробничої санітарії та гігієни, вимоги протипожежної безпеки, цивільної оборони. Згідно з п.п. 4.3., 4.4. Розділу 4 "Відповідальність", працівник несе відповідальність за недотримання чинного законодавства, інших нормативних актів, стандартів Банка, наказів керівника тощо; за недотримання правил внутрішнього трудового розпорядку, кодексів Банку, охорони праці, протипожежної та інформаційної безпеки. Згідно з п. 5.2 працівник повинен знати Правила внутрішнього трудового розпорядку, кодексів банку, охорони праці, протипожежної та інформаційної безпеки. Правилами внутрішнього трудового розпорядку працівників АТ КБ «ПриватБанк», затвердженими рішенням Правління банку, протокол № 70 від 08.12.2021 р., в редакції, чинній на дату вчинення позивачем порушення, визначено наступні обов`язки працівників банку. Пунктом 5.2.1. Правил внутрішнього трудового розпорядку, затвердженим рішенням Правління банку, протокол № 70 від 08.12.2021 р встановлено, що працівники банку зобов`язані своєчасно (тобто у межах встановленого терміну чи строку), точно, добросовісно, чесно, сумлінно та у повному обсязі виконувати посадові обов`язки (відповідно до своєї посадової інструкції, Внутрішніх документів Банку), а також усні або письмові розпорядження Лінійного керівника старших зміни, керівника дирекції, департаменту, напрямку або іншого керівника, якому прямо або опосередковано підпорядковується працівник Банку, а також усні або письмові розпорядження будь-якого іншого працівника Банку надані у межах повноважень останнього (відповідно до посадової інструкції) і відповідають посадовим обов`язкам працівника, якому надано таке розпорядження. Згідно з п. 5.2.3. Правил внутрішнього трудового розпорядку працівники банку зобов`язані знати і виконувати вимоги цих Правил, а також інших Внутрішніх документів Банку, які згадуються у цих Правилах, та/або виконання яких вимагається за посадою, яку займає працівник. Згідно з п. 5.2.4. Правил внутрішнього трудового розпорядку працівники банку зобов`язані регулярно знайомитися з усіма Внутрішніми документами Банку, які регламентують роботу працівника і доводяться до відома працівника шляхом їх розміщення в Інформаційних системах банку, зокрема на Путівнику у розділ "Мої повідомлення", а також доводяться до відома працівників через СЕД та інші канали комунікацій, у тому числі шляхом надсилання документів/посилань на документи на електронну пошту працівників та виконувати вимоги вказаних документів. Згідно з п. 5.2.16. Правил внутрішнього трудового розпорядку працівники банку зобов`язані надавати на вимогу уповноваженого працівника Банку військово-облікові документи для виконання банком встановлених законодавством обов`язків та дотриматися обов`язків, передбачених для працівників законодавством у сфері військового обліку. Пунктом 11.2. Правил внутрішнього трудового розпорядку визначено, що положення, політики, програми, кодекси, а також інші Внутрішні документи Банку, які згадуються у Правилах і обов`язкові до виконання працівниками, розміщуються в Інформаційних системах Банку аби могли у будь-який час ознайомитися з ними. Зокрема, усі інші політики, положення, кодекси, програми тощо можна знайти за таким шляхом "ПриватДок/Інші комплекси/Положення Банку/ в графі пошук слід вказати назву документа, який вас цікавить/натиснути застосувати. Згідно акту перевірки стану військового обліку та бронювання АТ КБ «Приватбанк» від 15.09.2023 р., у цілому стан військового обліку та бронювання в АТ КБ «Приватбанк» відповідає вимогам чинного законодавства, ведеться належним чином за допомогою засобів системи електронного документообігу та засобів внутрішнього банківського комплексу. Зокрема, затверджено опис процесу «Військовий облік» для ефективного функціонування системи військового обліку на підприємстві, який містить паспорт, процесу та карту оцінки ризиків і контрольних процедур. З метою приведення стану військового обліку у повну відповідальність діючому законодавству та вимогам керівних документів, відповідальною за військовий облік усунути недоліки, зазначені в п.20 цього акту, а саме стан військово-облікових документів: в наявності 221 громадянин України, які мають військово-облікові документи не встановленого зразка. Додаток до акту перевірки: [PERSON] , [INFO] під №67. Згідно наказу від 20.11.2023 р. №PR-2023-8101013, надати актуальні копії військово-облікового документу [PERSON] був зобов`язаний на електронну пошту інспектору з військового обліку Управління з кадрового діловодства до 22.11.2023 р. Військово-обліковими документами для військовозобов`язаних - військовий квиток або тимчасове посвідчення військовозобов`язаного; для резервістів військовий квиток. Згідно витягу з протоколу №77 засідання Правління від блок 6 скорочений, визнати, що працівники, які не надали банку військово-облікові документи відповідно до наказу «Наказ для централізованої видачі масових завдань щодо надання копій військово-облікових документів» №PR-2023-7268024 від 28.06.2023 р. порушили законодавство України та своє зобов`язання відповідно до цього наказу. У зв`язку із чим, зазначене порушення трудової дисципліни банк класифікував як грубе порушення, за вчинення якого належне до застосування дисциплінарне стягнення у вигляді догани, враховуючи вчинення цього порушення в умовах запровадження воєнного стану, та прямий умисел у діях працівників. Видати наказ щодо працівників, які досягли 27 років, але не надали належний військово-обліковий документ з зобов`язанням надати такий документ до 20.10.2023 р. Делегувати Дирекції з HR та корпоративного управління право ініціювати застосування до працівників, які не виконали покладене на них зобов`язання надати військово-облікові документи, дисциплінарного стягнення у вигляді догани. Згідно заяви (шаблон №10722) « Про виявлення порушення трудової дисципліни щодо військово-облікових документів працівника [PERSON] » №Е.28.0.0.0/4-8275155 від 15.12.2023 р. [PERSON] , не надавши копію військово-облікового документу у межах установленого строку, допустив порушення п.1 наказу, п.5.2.1 та п.5.2.16 ПВТР, а також [PERSON] додатково порушив п.2.2 трудового договору та п.4.3, п.4.4 посадової інструкції. По працівнику [PERSON] , DD230980LVE, створити наказ у шаблоні [NUMBER] в СЕД «ПриватДок» з вибором дисциплінарного стягнення у вигляді догани. Створити наказ у шаблоні 10530 з накладення дисциплінарного стягнення у вигляді догани. Забезпечити надання працівником пояснювальної записки у наказі шляхом заповнення «Гарячого повідомлення» та затвердження такого документу працівником шляхом підпису КЕП. Альтернативно забезпечити надання працівником пояснення шляхом створення останнім документу у шаблоні 8364. Наказом від 05.01.2024 р. № E.DN-ПБУP-8291671 до [PERSON] застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді догани, так як останній не надав копію військово-облікового документу. 07.01.2024 р. за ордером № 25722068 та 11.01.2024 року за ордером № 25751590 надійшли апеляції від [PERSON] на застосоване до нього дисциплінарне стягнення у вигляді догани наказом № Е.DN-ПБУP-8291671 від 05.01.2024 р. 09.02.2024 р. на дві відомі поштові адреси [PERSON] було направлено відповідь Банку від 07.02.2024 р. № Е.28.0.0.0/2-240207/50975 за результатами розгляду апеляції від 07.01.2024 р. № 25722068 та від 11.01.2024 р. за ордером № 25751590 на застосоване дисциплінарне стягнення у вигляді догани. Листом від 07.02.2024 р. №Е.28.0.0.0/2-240207/50975 АТ КБ «Приватбанк», (відправленим позивачу рекомендованим листом) повідомило [PERSON] про розгляд апеляції отриману 07.01.2024 р. ордер №25722068 та 11.01.2024 р. ордер №257515590 на застосовану до позивача догану, відповідно до наказу «Про накладення додаткового заходу реагування або дисциплінарного стягнення [PERSON] » №Е. DN-ПБУР-8291671 від 05.01.2024 р., в якому зазначив, що [PERSON] не надав копію актуального військово-облікового документу, виявлено під час перевірки 12.12.2023 р. Цей проступок зафіксований службовою запискою «Про виявлення порушення трудової дисципліни щодо військово-облікових документів щодо [PERSON] » Е.28.0.0.0/4-8275155 від 15.12.2023 р. Таке порушення трудової дисципліни становить порушення ПВТР, а також інших Внутрішніх документів банку, зокрема посадової інструкції позивача, трудового договору та наказу внаслідок чого позивачу було винесено догану. Відповідно до ст.5 Положення датою виявлення дисциплінарного проступку є дата зазначена в документі, в якому зафіксовано виявлення дисциплінарного проступку працівником банку. Відповідно до службової записки «Про виявлення порушення трудової дисципліни щодо військово-облікових документів щодо [PERSON] . Е.28.0.0.0/4-8275155 від 15.12.2023 р. датою виявлення порушення, яке полягає у ненаданні актуальної копії військово-облікового документа встановленого зразка на електронну пошту інспектору з військового обліку Управління з кадрового діловодства у строк встановлений наказом, є 12.12.2023 р., а датою вчинення порушення 23.11.2023 р.». Таким чином, банк дотримався строків притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності. Група працівників банку, уповноважених на розгляд апеляції не знайшла підстав для задоволення апеляції позивача. Згідно пояснювальної записки [PERSON] розписка шаблон №8364, підписаної електронним підписом 30.05.2024 р. останній пояснив, що 23.02.2022 р. він отримав документ від 07.02.2024 р. №Е.28.0.0.0/2-240207/50975 АТ КБ «Приватбанк» про те, що йому необхідно надати його військово-обліковий документ, лежав в лікарні з діагнозом COVID-19, та був здивований, бо при працевлаштуванні на роботу в «Приватбанк» виконав всі вимоги по наданню персональних даних, в тому числі і військово-облікового документу, це підтверджує його особова справа. Згідно розписки (додаток 4 до Порядку), виданої [PERSON] , [INFO] , військово-обліковий документ, який йому належить б/н, прийнятий на зберігання АТ КБ «Приватбанк» з метою бронювання, розписка дійсна до 10.05.2022 р., за списком під №51 [PERSON] (відсутній в списках), отримав 25.08.2022 р. 06.02.2024 р. [PERSON] звернувся до АТ КБ «Приватбанк» із заявою про надання йому довідки /розписки про список наявних документів в його особовій справі, на яку надано відповідь 04.03.2024 р. №20.1.0.0/7-240206/2814, від 05.03.2024 р. №20.1.0.0.0/7-240206/28114 (відправлену рекомендованим листом), з переліком електронних документів, які зберігаються в особовій справі позивача, військово-обліковий документ відсутній. Згідно особової картки працівника [PERSON] , типова формаи №П-2, підписаної ним електронним підписом 30.05.2024 р., пункт ІІ відомості про військовий облік не заповнений. Згідно\~ст. 139 КЗпП України\~працівники зобов`язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу, додержувати трудової і технологічної дисципліни, вимог нормативних актів про охорону праці, дбайливо ставитися до майна власника, з яким укладено трудовий договір. Згідно\~ст. 140 КЗпП України, трудова дисципліна на підприємствах, в установах, організаціях забезпечується створенням необхідних організаційних та економічних умов для нормальної високопродуктивної роботи, свідомим ставленням до праці, методами переконання, виховання, а також заохоченням за сумлінну працю. Відповідно до ч. 1\~ст. 147 КЗпП України\~за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано тільки один з таких заходів стягнення: 1) догана; 2) звільнення. Догана є дисциплінарним заходом особистого немайнового характеру, який полягає у негативній оцінці і засудженні поведінки працівника у трудовому колективі. У трудовому законодавстві немає обмежень щодо підстав та періодичності застосування догани як дисциплінарного стягнення. Згідно з ч. 1\~ст. 147-1 КЗпП України\~дисциплінарні стягнення застосовуються органом, якому надано право прийняття на роботу (обрання, затвердження і призначення на посаду) даного працівника. За приписами\~ст. 148 КЗпП України\~дисциплінарне стягнення застосовується власником або уповноваженим ним органом безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення, не рахуючи часу звільнення працівника від роботи у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю або перебування його у відпустці. Дисциплінарне стягнення не може бути накладене пізніше шести місяців з дня вчинення проступку. Статтею 149 КЗпП України\~встановлено, що до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. За кожне порушення трудової дисципліни може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника. Стягнення оголошується в наказі (розпорядженні) і повідомляється працівникові під розписку. При розгляді справи про накладення дисциплінарного стягнення за порушення трудової дисципліни суду необхідно з`ясовувати, в чому конкретно проявилося порушення, чи додержані власником або уповноваженим ним органом передбачені\~статтями 147-149 КЗпП України\~правила і порядок застосування дисциплінарного стягнення, зокрема, чи враховані обставини, за яких вчинено проступок. Для правомірного накладення дисциплінарного стягнення роботодавцем необхідна наявність сукупності таких умов: порушення має стосуватися лише тих обов`язків, які є складовими трудової функції працівника чи випливають з правил внутрішнього трудового розпорядку. Невиконання чи неналежне виконання працівником трудових обов`язків має бути винним, скоєним без поважних причин умисно або з необережності (див. постанови Верховного Суду від 18.05.2022 у справі № 756/12798/18, від 13.05.2022 у справі № 331/2395/20, від 22.07.2020 у справі № 554/9493/17). У наказі про накладення дисциплінарного стягнення обов`язково має бути зазначено, в чому полягає порушення трудової дисципліни, тобто має бути вказівка на фактичні обставини, які послужили підставою для застосування заходу дисциплінарного стягнення. Наказ про накладення дисциплінарного стягнення повинен обов`язково містити нормативне посилання, тобто роботодавець повинен зазначити назву, статтю, її частину, абзац, пункт, підпункт нормативно правового акта чи акта локального нормотворення, на підставі якого працівник притягується до дисциплінарної відповідальності. Виконання всіх цих вимог є безумовною запорукою правильного та законного оформлення прийнятого роботодавцем рішення, що одночасно виступає гарантією дотримання трудових прав працівників. Окрім того, ознакою порушення трудової дисципліни є наявність проступку в діях або бездіяльності працівника. Дисциплінарний проступок визначається як винне невиконання чи неналежне виконання працівником своїх трудових обов`язків. Складовими дисциплінарного проступку є дії (бездіяльність) працівника; порушення або неналежне виконання покладених на працівника трудових обов`язків; вина працівника; наявність причинного зв`язку між діями (бездіяльністю) і порушенням або неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов`язків. Недоведеність хоча б одного з цих елементів виключає наявність дисциплінарного проступку. Саме на роботодавцеві лежить обов`язок надати докази фактів винного вчинення працівником дисциплінарного проступку. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати всі обставини, за яких вчинено проступок. Для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності в обов`язковому порядку має бути встановлена вина як одна із важливих ознак порушення трудової дисципліни. За відсутності вини працівник не може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності\~(див. постанови Верховного Суду від 25.05.2022 у справі № 522/9654/20, від 04.05.2022 у справі № 183/7289/18, від 26.04.2022 у справі № 686/29270/19, від 30.03.2022 у справі № 530/1450/19, від 17.02.2021 у справі № 554/285/19). Дисциплінарний проступок [PERSON] полягає у невиконанні останнім своїх трудових обов`язків, а саме не надавши копію військово-облікового документу у строк, передбачений Наказом № PR- 2023-8101013, позивач допустив порушення: - п. 1 Наказу № PR-2023-8101013 - «...надати актуальну копію військово-облікового документа встановленого зразка на електронну пошту інспектору з військового обліку Управління з кадрового діловодства до 31.08.2023 р.»; - п. 5.2.1. Правил внутрішнього трудового розпорядку AT КБ "ПриватБанк", згідно з яким працівники Банку зобов`язані своєчасно (тобто у межах встановленого терміну чи строку), точно, добросовісно, чесно, сумлінно та у повному обсязі виконувати посадові обов`язки (відповідно до своєї посадової інструкції, Внутрішніх документів Банку), а також усні або письмові розпорядження Лінійного керівника, старших зміни, керівника дирекції, департаменту, напрямку або іншого керівника, якому прямо або опосередковано підпорядковується працівник Банку, а також усні або письмові розпорядження будь-якого іншого працівника Банку, надані у межах повноважень останнього (відповідно до посадової інструкції), і відповідають посадовим обов`язкам працівника, якому надано таке розпорядження; - п. 5.2.16 Правил внутрішнього трудового розпорядку AT КБ "ПриватБанк", згідно з яким працівники Банку зобов`язані надавати на вимогу уповноваженого працівника Банку військово-облікові документи для виконання Банком встановлених законодавством обов`язків та дотриматися обов`язків, передбачених для працівників законодавством у сфері військового обліку; - п. 2.2., 2.13. трудового договору, згідно з якими працівник зобов`язаний дотримуватись вимог «Правил внутрішнього трудового розпорядку для працівників ПриватБанку», виконувати вимоги наказів, інструкцій, положень та інших внутрішніх документів Банку; - п. 2.11. посадової інструкції, згідно з яким працівник здійснює дотримання правил внутрішнього трудового розпорядку. Таким чином, невиконання позивачем вимог, визначених п. 1 наказу № PR-2023-8101013 та ненадання уповноваженим особам копії актуального військово-облікового документу у визначений строк є порушенням обов`язків, встановлених трудовим договором, Правилами внутрішнього трудового розпорядку, посадовою інструкцією. З матеріалів справи вбачається, що при обранні виду стягнення, Правління банку врахувало всі обставини, за яких вчинено проступок, ступінь його тяжкості і заподіяну шкоду, а також обставини, за яких вчинено проступок і попередню роботу [PERSON] та виходив з того, що вина [PERSON] встановлена і доведена. Суд критично оцінює подані позивачем в пояснення, в яких він доповідає керівництву про невиконання наказу № PR- 2023-8101013, оскільки відповідачем додано до справи особову картку працівника [PERSON] типова форма №П-2, підписаної ним електронним підписом 30.05.2024 р., а пункт ІІ відомості про військовий облік не заповнений. З урахуванням наведеного, дослідивши зміст оскаржуваного позивачем наказу від 05.01.2024 р. № Е.DN-ПБУР-8291671 «Про накладення додаткового заходу реагування або дисциплінарного стягнення [PERSON] , суд не погоджується з доводами позивача щодо невідповідності оскаржуваного наказу вимогам трудового законодавства. Матеріалами справи та показами допитаних у судовому засіданні свідків доведено наявність складу дисциплінарного проступку у бездіяльності позивача, що призвело до невиконання у повному обсязі наказу № PR- 2023-8101013 від 20.11.2023 року. З посадовою інструкцією [PERSON] ознайомлений 23.02.2022 року шляхом накладення на документ електронного кваліфікованого підпису, що підтверджується протоколом створення та кваліфікованого та удосконаленого електронного підпису. Діючим законодавством не заборонено накладати КЕП при ознайомленні з посадовою інструкціює, так як такі дії не потребують прийняття організаційно-розпорядчих функцій під час лікарняного та можуть бути проведені в любий вільний час при необхідному доступі до системи інтернету. Наказ з вимогою надати копію військово-облікового документу був наданий працівнику для ознайомлення в системі електронного документообігу "ПриватДок", що функціонує в банку. З картки електронного документу № 8101013 (блок "Адресація та контроль"), що містить інформацію про дату відкриття працівником та виконання документу в системі електронного документообігу), слідує, що [PERSON] відкрив електронний документ 20.11.2023 р., проте не поставив підпис про виконання. Також, завдання про надання копії військово-облікового документу було поставлено у спеціальному програмному комплексі "Електронна система контролю", про отримання завдання в Електронній системі контролю працівника було повідомлено шляхом направлення відповідного листа на адресу електронної корпоративної пошти. З отриманих від працівника пояснень слідувало, що він не намагався вчинити будь-які дії, які були б спрямовані на виконання вимог наказу та подання копії військово-облікового документу, усвідломлював невиконання зазначеної вимоги та хотів її настання а саме відсутності в банку копії військово-облікового документу. Пояснювальна записка не містить жодних відомостей про те, які дії були вчинені працівником для виконання поставленого завдання, проте з певних поважних причин не досягли результату. Наявність причинно-наслідкового зв`язку між діями працівника та порушенням трудової дисципліни підтверджується тим, що в результаті винної поведінки [PERSON] сталося порушення трудової дисципліни у вигляді ненадання копії військово-облікового документу працівника, що в свою чергу унеможливило виконання Банком як роботодавцем вимог чинного законодавства у сфері військового обліку. Слід відмітити, що строки для застосування дисциплінарного стягнення, передбачені\~статтею 148 КЗпП України, відповідачем були дотримані: дата вчинення проступку 20.11.2023 року; дата виявлення проступку 12.12.2023 року; дата накладення дисциплінарного стягнення 05.01.2024 року. Таким чином, суд приходить висновку про відсутність підстав для задоволення позову в частині вимоги про визнання протиправним та скасування наказу від 05.01.2024 р. № Е.DN-ПБУР-8291671 «Про накладення додаткового заходу реагування або дисциплінарного стягнення [PERSON] ». Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини»\~встановлено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права. Європейським Судом з прав людини у рішенні по справі «Суомінен проти Фінляндії» (Suominen v. Finland), № 37801/97, п. 36, від 01 липня 2003 року, яке, відповідно до ч. 1\~статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», підлягає застосуванню судами як джерело права, вказано, що орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень. Відповідно до пункту 30. Рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Hirvisaari v. Finland» від 27 вересня 2001 р., рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані, та для того, щоб забезпечити нагляд громадськості за здійсненням правосуддя. Суд також враховує позицію Європейського суду з прав людини, сформовану, зокрема у справах «Салов проти України» (№ 65518/01; пункт 89), «Проніна проти України» (№ 63566/00; пункт 23) та «Серявін та інші проти України» (№ 4909/04; пункт 58(sad) принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v. Spain) заява № 18390/91; пункт 29). Суд враховує положення Висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів щодо якості судових рішень (пункти 32-41), в якому, серед іншого, звертається увага на те, що усі судові рішення повинні бути обґрунтованими, зрозумілими, викладеними чіткою і простою мовою і це є необхідною передумовою розуміння рішення сторонами та громадськістю; у викладі підстав для прийняття рішення необхідно дати відповідь на доречні аргументи та доводи сторін, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави захисту; обсяг цього обов`язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення. При цьому, зазначений Висновок також акцентує увагу на тому, що згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. Таким чином, інші доводи сторін, які наведені у заявах по суті справи, не впливають на висновки суду та не потребують детального обґрунтування, що відповідає практиці Європейського суду з прав людини. У відповідності до вимог\~ст.141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: у разі задоволення позову - на відповідача; у разі відмови в позові - на позивача; у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. У зв`язку з відмовою у задоволенні позову, у суду відсутні підстави для здійснення розподілу судових витрат між сторонами у відповідності до\~ст. 141 Цивільного процесуального кодексу України.

Outcome: dismissed