Jurisdiction: civil
Date: 2025-07-07 00:00:00

У червні 2025 року Акціонерне товариство «Акцент-Банк» (далі - АТ «Акцент-Банк») звернулось до суду з позовом до [PERSON] про стягнення заборгованості за кредитним договором (Документ сформований в системі «Електронний суд» 31.05.2025). Позовні вимоги обґрунтовує тим, що відповідач [PERSON] звернувся до АТ «А-Банк» щодо отримання банківських послуг та підписав Анкету-Заяву про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг в АТ «А-Банк». 18.02.2024, будучи клієнтом банку, [PERSON] уклав з АТ «А-Банк» кредитний договір № ABH0CT155101708292383077 щодо надання кредиту в розмірі 40 000,00 грн. строком на 24 місяці - до 17.02.2026 зі сплатою процентів у розмірі 85,00 щорічно та комісії в розмірі 0.00 грн. Станом на 31.05.2025 заборгованість відповідача за кредитним договором становить 37\~596,40 грн. та складається з: 28 832,03 грн. - загальний залишок заборгованості за наданим кредитом (тілом кредиту); 8\~198,93 грн. - загальний залишок заборгованості за процентами, 565,44 грн. загальний залишок заборгованості за пенею. Тому АТ «А-Банк» просить стягнути з відповідача [PERSON] на його користь заборгованість за кредитним № ABH0CT155101708292383077 від 18.02.2024 у розмірі 37\~596,40 грн. та судові витрати в сумі 2422,40 грн. Ухвалою суду від 03.06.2025, позовну заяву залишено без руху. Ухвалою суду від 06.06.2025 відкрито провадження у справі, постановлено проводити розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження, без повідомлення (виклику) сторін. У наданий в ухвалі час від сторін не надійшло заперечення проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження чи клопотання про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін, відповідач відзив на позовну заяву не подав. Зважаючи на те, що справа розглядалась за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін, відповідно до ч. 2 статті 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. Суд, вивчивши матеріали справи, дослідивши письмові докази, оцінивши докази кожен окремо та в їх сукупності, повно, об`єктивно та всебічно з`ясувавши обставини справи, приходить до наступного висновку. Судом встановлено, що 22.01.2024 відповідач [PERSON] звернувся до позивача та підписав Анкету-заяву про приєднання до Умов і Правил надання банківських послуг в АТ «А-Банк». Положеннями Анкети-Заяви визначено, що [PERSON] погодився, що дана заява разом з Умовами і Правилами надання банківських послуг, становлять договір про надання банківських послуг. Також, 22.01.2024 відповідач [PERSON] підписав Заяву про відкриття, ведення поточного рахунку та встановлення кредитного ліміту за карткою/рахунком. Згідно даних паспорта споживчого кредиту\~«Швидка готівка», \~«сума/ліміт кредитування: 40 000,00 грн., строк кредитування: 24 місяців, процентна ставка: 85,00% річних, загальні витрати за кредитом: 44\~938,26 грн., орієнтовна загальна вартість кредиту для споживача за весь строк користування кредитом: 84\~938,26грн., реальна річна процентна ставка: 129,86 відсотків річних. Паспорт містить відмітку про його підпис [PERSON] : 18.02.2024 накладення електронного підпису перевіряється з допомогою відкритого ключа. Згідно заяви про надання послуги «Швидка готівка» № ABH0CT155101708292383077 від 18.02.2024 [PERSON] звернувся до АТ «Акцент-Банк» та просив надати кредит на вказаних умовах: вид кредиту послуга «Швидка готоівка», тип кредиту строковий, мета отримання кредиту - придбання товару/здійснення платежу/оплата послуг, сума кредиту - 40000,00 грн., строк кредиту 24 місяців, процентна ставка (фіксована) - 85 %, розмір щомісячного платежу 3\~539,10 грн., номер платіжної картки, що є доступом до поточного рахунку, на який зараховується сума кредиту 5169155153272701. Положеннями цієї заяви визначено, що Заява разом з Умовами і правилами надання банківських послуг, Таблицею обчислення загальної вартості кредиту, становлять Договір. Заява містить відмітку про її підпис [PERSON] : 18.02.2024 накладення електронного підпису перевіряється з допомогою відкритого ключа. Згідно таблиці обчислення загальної вартості кредиту для споживача та реальної річної процентної ставки за договором про споживчий кредит дата видачі:18.02.2024, дата платежу: з 18.03.2024 по 17.02.2026, усього 24 періодів. Кількість днів у розрахунковому періоді 729. Чиста сума кредиту: 84\~938,26 грн., сума платежу за розрахунковий період: 3539,11 грн. та останній місяць: 3538,96 грн., сума кредиту за договором 40 000,00 грн., проценти за користування кредитом: 44\~938,26 грн., реальна річна процентна ставка: 129,86 % річних, загальна вартість кредиту: 84\~938,26 грн. Згідно наданого розрахунку заборгованості за договором № ABH0CT155101708292383077 від 18.02.2024, станом на 31.05.2025, залишок заборгованості за наданим кредитом (тілом кредиту)\~ 28 832,03 грн., загальний залишок заборгованості за процентами 8\~198,93грн., заборгованість за пенею 565,44грн. Згідно меморіального ордеру №TR.34420297.39422.654555 вiд 18.02.2024 АТ «Акцент-Банк», платник [PERSON] , отримувач ПАТ «Акцент-Банк», сума 40 000,00 грн., призначення платежу: Видача кредиту згідно договору № ABH0CT155101708292383077 від 18.02.2024. Відповідно до виписки по кредиту від 31.05.2025 заборгованість станом на 30.05.2025 складає 37\~544,04 грн. Відповідно до ч. 1, ч. 2\~ст. 207 ЦК України\~правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). За змістом ст.ст.\~626,\~628 ЦК України\~договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Відповідно до ч. 1\~ст. 638 ЦК України\~встановлено, що істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Відповідно до частин 1, 3, 4, 7\~ст. 11 Закону України «Про електронну комерцію»\~пропозиція укласти електронний договір (оферта) має містити істотні умови, передбачені законодавством для відповідного договору, і виражати намір особи, яка її зробила, вважати себе зобов`язаною у разі її прийняття. Електронний договір укладається шляхом пропозиції його укласти (оферти) однією стороною та її прийняття (акцепту) другою стороною. Електронний договір вважається укладеним з моменту одержання особою, яка направила пропозицію укласти такий договір, відповіді про прийняття цієї пропозиції в порядку, визначеному частиною шостою цієї статті. Пропозиція укласти електронний договір (оферта) може бути зроблена шляхом надсилання комерційного електронного повідомлення, розміщення пропозиції (оферти) у мережі Інтернет або інших інформаційно-телекомунікаційних системах. Електронний договір укладається і виконується в порядку, передбаченому Цивільним та\~Господарським кодексами України, а також іншими актами законодавства. Електронний договір, укладений шляхом обміну електронними повідомленнями, підписаний у порядку, визначеному\~статтею 12 цього Закону, вважається таким, що за правовими наслідками прирівнюється до договору, укладеного у письмовій формі (ч. 12\~ст. 11 Закону України «Про електронну комерцію»). Статтею 12 Закону України «Про електронну комерцію»\~визначено, що якщо відповідно до акта цивільного законодавства або за домовленістю сторін електронний правочин має бути підписаний сторонами, моментом його підписання є використання: електронного підпису або електронного цифрового підпису відповідно до\~Закону України «Про електронний цифровий підпис»\~за умови використання засобу електронного цифрового підпису усіма сторонами електронного правочину; електронного підпису одноразовим ідентифікатором, визначеним цим Законом; аналога власноручного підпису (факсимільного відтворення підпису за допомогою засобів механічного або іншого копіювання, іншого аналога власноручного підпису) за письмовою згодою сторін, у якій мають міститися зразки відповідних аналогів власноручних підписів. Отже, електронний підпис призначений для ідентифікації особи, яка підписує електронний документ. Положення\~Закону України «Про електронну комерцію»\~передбачають використання як електронного підпису або електронного цифрового підпису відповідно до\~Закону України «Про електронний цифровий підпис», так і електронного підпису одноразовим ідентифікатором, визначеним цим Законом. Електронний цифровий підпис як вид електронного підпису накладається за допомогою особистого ключа та перевіряється за допомогою відкритого ключа. Електронний підпис одноразовим ідентифікатором - це дані в електронній формі у вигляді алфавітно-цифрової послідовності, що додаються до інших електронних даних особою, яка прийняла пропозицію (оферту) укласти електронний договір, та надсилаються іншій стороні цього договору (п. 6 ч. 1\~ст. 3 Закону України «Про електронну комерцію»). У ст.ст.\~526,\~527,\~530 ЦК України\~передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього\~Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Відповідно до ч. 1\~ст. 1054 ЦК України\~за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти (ч. 1\~ст. 1048 ЦК України). Відповідно ч. 1\~ст. 1049 ЦК України\~позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Відповідно до ч. 2\~ст. 1050 Цивільного кодексу України\~якщо договором встановлений обов`язок позичальника повернути позику частинами (з розстроченням), то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилася, та сплати процентів, належних йому відповідно до\~статті 1048 цього Кодексу. Відповідно до ч. 2 ст.1054\~та ч. 2 ст.\~1050 ЦК України\~наслідками порушення боржником зобов`язання щодо повернення чергової частини суми кредиту є право заявника достроково вимагати повернення всієї суми кредиту. Обставин, які б спростовували заявлені позовні вимоги та розрахунок заборгованості судом не встановлено, як видно із змісту позову відповідач не виконує своїх зобов`язань по кредитному договору, заборгованість, яка виникла, добровільно не погашена, обґрунтованого заперечення щодо нарахованої суми заборгованості та відзиву на позов не надано. Відповідно до\~ст. 15 ЦК України\~кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Згідно з ч.1\~ст.16 ЦК України\~кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Пунктом 5 ч. 2\~ст. 16 ЦК України\~визначено способом захисту цивільних прав та інтересів може бути примусове виконання обов`язку в натурі. Отже, зважаючи на те, що відповідач свої зобов`язання щодо сплати кредитних коштів не виконував, допустив заборгованість, тому наявні підстави для її стягнення у примусовому порядку. Таким чином, суд вважає, що позивачем доведено суму заборгованості [PERSON] за кредитним договором у загальному розмірі 37\~030,96 грн, з яких: 28\~832,03 грн. - загальний залишок заборгованості за наданим кредитом (тілом кредиту); 8198,93 грн. - загальний залишок заборгованості за процентами,\~ з огляду на погоджені сторонами умови кредитування, з урахуванням тіла кредиту, розміру відсоткової ставки та періоду кредитування та приходить до висновку про задоволення позову АТ «Акцент-Банк» в цій частині. Що стосується вимог ро стягнення заборгованості за пенею у розмірі 565,44 грн., то суд зазначає наступне. Відповідно до п. 18 «Прикінцевих та перехідних положень»\~ЦК України, який доповнений\~Законом України «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо дії норм на період воєнного стану» від 15 березня 2022 року №2120-IX\~та набрав чинності 17 березня 2022 року, у період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування у разі прострочення позичальником виконання грошового зобов`язання за договором, відповідно до якого позичальнику було надано кредит (позику) банком або іншим кредитодавцем (позикодавцем), позичальник звільняється від відповідальності, визначеної\~статтею 625 цього Кодексу, а також від обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за таке прострочення. Установити, що неустойка (штраф, пеня) та інші платежі, сплата яких передбачена відповідними договорами, нараховані включно з 24 лютого 2022 року за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) за такими договорами, підлягають списанню кредитодавцем (позикодавцем). Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду у постанові від 12 лютого 2025 року по справі №758/5318/23 зазначив, що тлумачення пункту 18\~Прикінцевих та перехідних положень ЦК України\~свідчить, що законодавець передбачив особливості у регулюванні наслідків прострочення виконання (невиконання, часткового виконання) певних грошових зобов`язань. Така особливість проявляється: (1) в періоді існування особливих правових наслідків. Таким є період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування; (2) в договорах, на які поширюються специфічні правові наслідки. Такими є договір позики, кредитний договір, і в тому числі договір про споживчий кредит; (3) у встановленні спеціальних правових наслідків прострочення виконання (невиконання, часткового виконання). Такі наслідки полягають в тому, що позичальник звільняється від відповідальності, визначеної частиною другою\~статті 625 ЦК України, а також від обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за таке прострочення. У разі якщо неустойка (штраф, пеня) та інші платежі, сплата яких передбачена відповідними договорами, нараховані включно з 24 лютого 2022 року за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) за такими договорами, підлягають списанню кредитодавцем (позикодавцем). Отже, до спірних правовідносин, які виникли у зв`язку із невиконанням грошових зобов`язань, що випливають із кредитного договору, підлягають застосуванню вимоги пункту 18\~Прикінцевих та перехідних положень ЦК України. Відтак позовні вимоги АТ «А-Банк» про стягнення з відповідача суми пені в розмірі 565,44 грн задоволенню не підлягають. Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1\~статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод\~зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «Серявін та інші проти України», заява № 4909/04, від 10 лютого 2010 року). Відповідно до частини 1\~статті 141 ЦПК України\~судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. На підставі викладеного та

Outcome: partial