Jurisdiction: civil
Date: 2025-07-07 00:00:00

У квітні 2025 року через систему «Електронний суд» АТ «Акцент-банк» через свого представника звернулося до суду з позовом до [PERSON] про стягнення заборгованості за кредитним договором №\~АВН0СТ155101711650166069 від 28.03.2024 у розмірі 62\~359 грн 87 коп., а також понесених судових витрат. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що [PERSON] звернувся до АТ «Акцент-банк» щодо отримання банківських послуг та підписав анкету-заяву про приєднання до умов та правил надання банківських послуг. 28.03.2024, будучи клієнтом банку, позичальник уклав з банком кредитний договір №\~АВН0СТ155101711650166069 щодо надання йому кредиту в розмірі 31\~900 грн строком на 36 місяців (до 27.03.2027) зі сплатою процентів у розмірі 85,00 щорічно та комісії в розмірі 0,00 грн (кредитний договір складається із заяви клієнта та графіку погашення кредиту). Банк свій обов`язок виконав повністю, надав позичальнику кредит згідно до умов кредитного договору. Станом на 15.04.2025 заборгованість відповідача за вказаним вище кредитним договором склала суму в розмірі 62\~359 грн 87 коп., яка складається з: 31\~900 грн загальний залишок заборгованості за наданим кредитом (тілом кредиту); 27\~510 грн 53 коп. загальний залишок заборгованості за процентами; 0,00 грн загальний залишок заборгованості за комісією; 2949 грн 34 коп. загальний залишок заборгованості за пенею. Кредитний договір підписано боржником за допомогою електронного підпису, використання якого погоджено сторонами в анкеті-заяві про приєднання до умов та правил надання банківських послуг в А-банку (заяві на погодження використання електронного підпису). Ухвалою судді від 15.04.2025 відкрито провадження у справі та постановлено її розгляд проводити за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін (а.\~с.\~30,\~31). Представник позивача в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце судового засідання повідомлявся відповідно до вимог ЦПК України, проте разом з позовною заявою представник позивача Шкапенко\~О.\~В. подала клопотання, в якому просить позов розглянути без участі представника позивача, позовні вимоги задовольнити в повному обсязі, проти прийняття заочного рішення не заперечує.(а.\~с.\~5). Відповідач [PERSON] , будучи належним чином повідомленим про розгляд справи, в судові засідання, призначені на 11.06.2025 та 08.07.2025 не з`явився, про причини неявки суд не повідомив, відзиву на позовну заяву до суду не подав (а.\~с.\~43,\~44, 48,\~49). В силу ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Згідно із ч. 1 ст. 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Ухвалою суду від 08.07.2025 постановлено проводити заочний розгляд справи. Суд, повно і всебічно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, встановивши суть спірних правовідносин, що склалися між сторонами, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, дійшов таких висновків. Відповідно до ст. 55 Конституції України права і свободи людини і громадянина захищаються судом. За змістом ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Статтею 5 ЦПК України передбачено, що, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. За правилами статей 2, 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Вимоги ст. 264 ЦПК України зобов`язують суд під час ухвалення рішення вирішити чи мали місце обставини, якими обґрунтовувалися вимоги і заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження; які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин. Звертаючись із позовом до суду, позивач за власним розсудом обирає спосіб захисту і, діючи на засадах змагальності, повинен переконливими, належними та допустимими доказами довести правову та фактичну підставу заявлених ним вимог. Розглядаючи справу, суд має забезпечити сторонам рівні можливості щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості. Так, судом встановлено, що згідно анкети-заяви про приєднання до умов та правил надання банківських послуг в АТ «АКЦЕНТ-БАНК» від 24.12.2023 [PERSON] став клієнтом банку.(а.\~с.\~6-8). 28.03.2024 між банком та [PERSON] укладено кредитний договір №\~АВН0СТ155101711650166069 щодо надання останньому кредиту в розмірі 31\~900\~грн. Відповідно до Заяви про надання послуги «Швидка готівка» №\~АВН0СТ155101711650166069 від 28.03.2024 відповідач до укладання цієї угоди ознайомився з актуальними умовами та правилами надання банківських послуг АТ «Акцент-банк», що розміщені за посиланням www.a-bank.com.ua/terms, та ознайомлений з інформацією, яка розміщується на вебсайті та доступна за посиланням www.a-bank.com.ua, в повному об`ємі у відповідності до ч. 2 ст. 12 Закону України «Про фінансові послуги та державне регулювання ринків фінансових послуг»; ця заява разом з умовами та правилами надання банківських послуг, паспортом споживчого кредиту, таблицею обчислення загальної вартості кредиту становлять договір. Відповідно до пунктів 1-10 заяви тип кредиту строковий, сума кредиту становить 31\~900 грн, строк кредитування 36 місяців з 28.03.2024 по 27.03.2027 включно, процентна ставка фіксована\~85% на рік, розмір щомісяцного платежу становить 2\~501 грн 74 коп., загальна сума повернення кредиту 90\~063 грн 12 коп. Вказана інформація також зазначена і в паспорті споживчого кредиту «Швидка готівка» (а.\~с.\~8 на звороті,\~9). Пунктом 12 заяви про надання послуги «Швидка готівка» та/або паспорту споживчого кредиту «Швидка готівка» передбачено, що у випадку порушення клієнтом зобов`язань із погашення заборгованості клієнт сплачує банку пеню у розмірі 0,07% (не менше 1 грн) від суми простроченої заборгованості по кредиту за кожен день прострочки, при цьому пеня за невиконання зобов`язання щодо повернення кредиту та процентів за ним не може перевищувати подвійної облікової ставки Національного банку України, що діяла у період, за який сплачується пеня, та не може бути більшою за 15% суми простроченого платежу. Кредитний договір підписано боржником за допомогою електронного підпису, використання якого погоджено сторонами в анкеті-заяві про приєднання до умов та правил надання банківських послуг в А-Банку (а.\~с.\~9 на звороті,\~10-12). Згідно протоколу створення та перевірки кваліфікованого та удосконаленого електронного підпису від 15.04.2025 [PERSON] підписав кредитний договір 28.03.2024 о 20:23:30 (а.\~с.\~12 на звороті). На підтвердження обставини надання кредитних коштів [PERSON] позивачем надано копію меморіального ордеру №TR.36026913.49206.65455 від 28.03.2024 (а.\~с.\~14 на звороті). Представник АТ «Акцент-банк» обґрунтовував свій позов у частині стягнення заборгованості за кредитом, процентами тим, що між сторонами був укладений кредитний договір, за умовами якого [PERSON] отримав кредитні кошти у розмірі, визначеному договором, на картковий рахунок, однак, останній не виконував зобов`язання за цим договором, у зв`язку з чим виникла заборгованість. Представник позивача зазначає, що відповідач не надав своєчасно банку грошові кошти для погашення заборгованості за кредитом та процентами. Не виконав зобов`язання за кредитним договором, що є порушенням законних прав та інтересів АТ «Акцент-Банк», що стало приводом для звернення до суду з вказаним позовом. Згідно наданого позивачем розрахунку заборгованості за договором №\~АВН0СТ155101711650166069 від 28.03.2024 станом на 15.04.2025 має заборгованість в розмірі 62\~359 грн 87 коп., яка складається: 31\~900 грн загальний залишок заборгованості за наданим кредитом (тілом кредиту); 27\~510 грн 53 коп. загальний залишок заборгованості за процентами; 0,00 грн загальний залишок заборгованості за комісією; 2949 грн 34 коп. загальний залишок заборгованості за пенею (а.\~с.\~13). Відповідно до частин 1, 2 ст.\~202\~ЦК України правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Правочини можуть бути односторонніми та дво- чи багатосторонніми (договори). За змістом частин 1, 2 ст.\~207\~ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах (у тому числі електронних), у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). Договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків (ч. 1 ст. 626 ЦК України). В силу ч. 1 ст.\~628\~ЦК України зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Згідно з ч. 1 ст.\~638\~ЦК України договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Із положень ч. 1 ст.\~634\~ЦК України слідує, що договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору. Загальні правила щодо форми договору визначено ст. 639 ЦК України, згідно з якою договір може бути укладений у будь-якій формі, якщо вимоги щодо форми договору не встановлено законом; якщо сторони домовилися укласти договір у певній формі, він вважається укладеним з моменту надання йому цієї форми, навіть якщо законом ця форма для такого виду договорів не вимагалася; якщо сторони домовилися укласти договір за допомогою інформаційно телекомунікаційних систем, він вважається укладеним у письмовій формі; якщо сторони домовились укласти у письмовій формі договір, щодо якого законом не встановлено письмової форми, такий договір є укладеним з моменту його підписання сторонами; якщо сторони домовилися про нотаріальне посвідчення договору, щодо якого законом не вимагається нотаріального посвідчення, такий договір є укладеним з моменту його нотаріального посвідчення. Отже, будь-який вид договору, який укладається на підставі Цивільного або Господарського кодексів України, може мати електронну форму. Договір, укладений електронній формі, є таким, що укладений у письмовому вигляді (статті 205, 207 ЦК України). Аналогічні висновки викладені у постановах Верховного Суду від 09 вересня 2020 року у справі №\~732/670/19, від 23 березня 2020року у справі №\~404/502/18, від 07 жовтня 2020 року №\~127/33824/19. Відповідно до частин 1, 3, 4, 7 ст.\~11\~Закону України\~«Про електронну\~комерцію» пропозиції укласти електронний договір (оферта) має містити істотні умови, передбачені законодавством для відповідного договору, і виражати намір особи, яка її зробила, вважати себе зобов`язаною у разі прийняття. Електронний договір укладається шляхом пропозиції його укласти (оферти) однією стороною та її прийняття (акцепту) другою стороною. Електронний договір вважається укладеним з моменту одержання особою, яка направила пропозицію укласти такий договір, відповіді про прийняття цієї пропозиції в порядку, визначеному частиною шостою цієї статті. Пропозиція укласти електронний договір (оферта) може бути зроблена шляхом надсилання комерційного електронного повідомлення, розміщення пропозиції (оферти) у мережі Інтернет або іншому порядку, передбаченому Цивільним та Господарським кодексами України, а також іншими актами Законодавства. Електронний договір, укладений шляхом обміну електронними повідомленнями, підписаний у порядку, визначеному ст. 12 цього закону, вважається таким, що за правовими наслідками прирівнюється до договору, укладеного у письмовий формі (ч. 12 ст. 11 Закону України «Про електронну комерцію). Відповідно до п. 6 ч. 1 ст.\~3\~вказаного закону електронний підпис одноразовим ідентифікатором дані в електронній формі у вигляді алфавітно-цифрової послідовності, що додаються до інших електронних даних особою, яка прийняла пропозицію (оферту) укласти електронний договір, та надсилаються іншій стороні цього договору. Отже, електронний підпис призначений для ідентифікації особи, яка підписує електронний документ, який накладається за допомогою особистого ключа та перевіряється за допомогою відкритого ключа. Згідно з ч. 1 ст.\~1054\~Цивільного кодексу\~України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. В силу ч. 1 ст.\~1048\~цього ж\~кодексу позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Статтею 525\~Цивільного кодексу\~України визначено, що одностороння відмова від виконання зобов`язань не допускається. Відповідно до ст.\~81\~ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим кодексом. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях. Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку, що позов підлягає частковому задоволенню, з огляду на таке. 28.03.2024, будучи клієнтом АТ «Акцент-банк», [PERSON] звернувся до банку з метою отримання банківських послуг, у зв`язку з чим підписав заяву про надання послуги «Швидка готівка» та отримав кредитні кошти шляхом зарахування суми кредиту на платіжну картку. Підписанням цієї заяви відповідач погодився та підтвердив, що до укладання цієї угоди ознайомився з актуальними умовами та правилами надання банківських послуг АТ «Акцент-банк», що розміщені за посиланням www.a-bank.com.ua/terms, та до укладання цієї угоди ознайомлений з інформацією, яка розміщується на вебсайті та доступна за посиланням www.a-bank.com.ua, в повному об`ємі у відповідності до ч. 2 ст. 12 Закону України «Про фінансові послуги та державне регулювання ринків фінансових послуг»; ця заява разом з умовами та правилами надання банківських послуг, паспортом споживчого кредиту, таблицею обчислення загальної вартості кредиту становлять договір. Отже, з викладеного вище вбачається, що відповідач був належним чином ознайомлений з умовами зазначеного вище кредитного договору. Статтею 76\~ЦПК України визначено, що доказами, є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Відповідно до статті 89\~ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Випискою з особового рахунку [PERSON] за період з 28.03.2024 по 14.04.2025 підтверджується той факт, що відповідач користувався наданими кредитними коштами та не сплачував відсотки за користування (а.\~с.\~15). Разом з тим, суд вважає, що у стягненні з відповідача на користь позивача заборгованості за пенею, що нараховується за кожен день невиконання/неналежного виконання кожного окремого зобов`язання незалежно від суми невиконаного/неналежно виконаного зобов`язання, слід відмовити. Позивач зазначає, що відповідно до п. 12 заяви про надання послуги «Швидка готівка» та/або паспорту споживчого кредиту «Швидка готівка» у випадку порушення клієнтом зобов`язань із погашення заборгованості клієнт сплачує банку пеню у розмірі 0,07% (не менше 1 грн) від суми простроченої заборгованості по кредиту за кожен день прострочки. 24 лютого 2022 року Указом\~Президента України\~№ 64/2022\~«Про введення\~воєнного стану\~в Україні» у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України,\~Закону України\~«Про правовий\~режим воєнного\~стану» введено в Україні воєнний стан із 05 год. 30 хв. 24 лютого 2022 року. Дія воєнного стану в Україні неодноразово продовжено, останній раз - Указом Президента України від 15.04.2025 року № 235/2025 «Про продовження строку дії воєнного стану», який затверджений Законом України від 16.04.2025 року № 4356-IX, строк дії воєнного стану в Україні продовжено до 05 год. 30 хв. 07 серпня 2025 року на 90 діб. Відповідно до Закону України від 15 березня 2022 року № 2120-IX «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо дії норм на період дії воєнного стану», розділ «Прикінцеві\~та перехідні\~положення» Цивільного\~кодексу України доповнено пунктом 18, який передбачає, що у період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцяти денний строк після його припинення або скасування у разі прострочення позичальником виконання грошового зобов`язання за договором, відповідно до якого позичальнику було надано кредит (позику) банком або іншим кредитодавцем (позикодавцем), позичальник звільняється від відповідальності, визначеної статтею 625 цього кодексу, а також від обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за таке прострочення. Встановлено, що неустойка (штраф, пеня) та інші платежі, сплата яких передбачена відповідними договорами, нараховані включно з 24 лютого 2022 року за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) за такими договорами, підлягають списанню кредитодавцем (позикодавцем). Із зазначеного слідує, що законодавцем звільнено позичальників від відповідальності визначеної статтею 625 ЦПК України, а також неустойки (штрафу, пені) та від інших платежів за прострочення виконання зобов`язань за договором, які були нараховані у період дії в Україні воєнного стану, тобто з 24.02.2022 та такі нарахування підлягають списанню. Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що вимоги щодо стягнення заборгованості за пеню, що нараховується за кожен день невиконання/неналежного виконання кожного окремого зобов`язання незалежно від суми невиконаного/неналежно виконаного зобов`язання в сумі 2\~949 грн 34 коп. задоволенню не підлягають, а тому з відповідача на користь позивача підлягає стягненню заборгованість за кредитним договором від 28.03.2024 №\~АВН0СТ155101711650166069 у розмірі 59\~410 грн 53 коп., з яких тіло кредиту 31\~900 грн; заборгованість за відсотками 27\~510 грн 53 коп. За змістом ч. 1 ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних із розглядом справи. Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Згідно платіжного доручення від 15.04.2025 №\~6005315482328 позивачем сплачено судовий збір за подання позовної заяви в розмірі 2\~422 грн 40 коп (а.\~с.\~26). Ціна позову становить 62\~359 грн 87 коп. За результатами розгляду справи судом постановлено стягнути з відповідача на користь АТ «Акцент-банк» грошові кошти у розмірі 59\~410 грн 53 коп., що становить 95,27 відсотка від заявлених позовних вим. Водночас із [PERSON] підлягає стягненню на користь позивача пропорційно до задоволених позовних вимог судовий збір в сумі 2\~307 грн 82 коп., що становить 95,27 відсотка від сплаченого при поданні позову судового збору у сумі 2\~422 грн 40 коп.

Outcome: partial