Jurisdiction: civil
Date: 2025-07-06 00:00:00

Короткий зміст позовних вимог та доводів позивача. [PERSON] звернувся до суду з позовом до Дергачівської міської ради Харківського району Харківської області, в якому просить: визнати за ним право власності на житловий будинок з надвірними будівлями та спорудами, загальною площею 51,9 м2, житловою 29,8 м2, розташованого за адресою: [ADDRESS] , в порядку спадкування за законом після смерті матері [PERSON] , померлої [INFO] . В обґрунтування позову зазначає, що його батькові, [PERSON] , який помер у 2007 році, на праві приватної власності належав житловий будинок з надвірними будівлями, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] . Мати позивача [PERSON] померла [INFO] . Він є єдиним спадкоємцем першої черги після смерті матері. У встановлений 6-ти місячний законом строк він не звернувся з заявою до нотаріальної контори, однак мешкав з матір`ю, доглядав її та поховав. Приватним нотаріусом Харківського районного нотаріального округу Харківської області йому було відмовлено в оформленні спадщини за законом та видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті його матері, оскільки він з заявою про прийняття спадщини у встановлений 6-ти місячний строк до нотаріальної контори не звертався. У відзиві на позовну заяву представник Дергачівської міської ради Харківського району Харківської області Шенькарук С.М. просить відмовити у задоволенні позову. Посилається на те, що позивач не був зареєстрований разом із матір`ю, факт сумісного проживання на момент смерті не встановлювався. Позивач у встановлений шестимісячний термін до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини не звернувся. Вважає, що у позивача були відсутні об`єктивні, непереборні, істотні труднощі для своєчасного прийняття спадщини. Участь у справі сторін та інших учасників справи. Позивач в судовому засіданні підтримав позовні вимоги в повному обсязі, просив їх задовольнити. Відповідач представник Дергачівської міської ради Харківського району Харківської області Шенькарук С.М. у судове засідання не з`явилася, згідно з наданою суду заявою просила провести розгляд справи за її відсутності, позицію викладену у відзиві на позовну заяву від 10.03.2025 підтримує, просила відмовити у задоволені позову. Фактичні обставини справи, встановлені судом, зміст спірних правовідносин. Згідно з свідоцтвом про народження серії [NUMBER] [PERSON] , [INFO] , є сином [PERSON] та [PERSON] (а.с.10). За даними Державного реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб щодо підтвердження дошлюбного прізвища [PERSON] уклала шлюб з [PERSON] 15.05.1958 у відділі державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Дергачівського районного управління юстиції Харківської області, актовий запис № 89 (а.с. 11). Згідно з свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] [PERSON] помер [INFO] , місце смерті м. Харків (а.с. 9). Згідно з свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] [PERSON] , [INFO] , померла [INFO] , місце смерті м. Орел Орловської області, Росія (а.с. 8). Відповідно до відповіді директора КПТІ «Інвенрос» Гамісонія А.М. № 112 від 12.09.2024 є інвентаризаційна справа на житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами за адресою: [ADDRESS] (а.с. 12). Як вбачається з акту прийому в експлуатацію закінченого будівництвом житлового будинку та господарчих споруд від 08.01.1987 забудову садиби [PERSON] , яка знаходиться в [ADDRESS] , комісією прийнято в експлуатацію з оцінкою добре (а.с. 13-14). Відповідно до рішення від 11.09.1990 № 84/11 головою виконавчого комітету [PERSON] узаконено самовільні будівлі: прибудову до будинку «А-1», житловою площею 13, 0 м2; переобладнаній кімнаті 1-2, корисною площею 11,3 м2; прибудованої до будинку веранди «а», тамбур «а», сараї Г,Ж в [ADDRESS] гр. [PERSON] (а.с. 15). Рішенням голови виконавчого комітету Лисицького О.В. № 5/10 від 08.01.1991 про прийняття прибудови в експлуатацію в [ADDRESS] акти прийомки в експлуатацію на прибудову до житлового будинку: переобладнану кімнату 1-2 м2; загальною житловою площею 13,6 м2; корисною площею 24,3 м2; на ім`я [PERSON] затверджено з оформленням права особистої власності на його ім`я (а.с. 16). 16.06.1990 начальником БТІ складений технічний паспорт на житловий будинок індивідуального житлового фонду на будинок за адресою: [ADDRESS] та виданий на ім`я [PERSON] (а.с. 18-22). Відповідно до звіту ФОП [PERSON] про оцінку нерухомого майна від 17.06.2024 ринкова вартість об`єкта, а саме домоволодіння розташованого за адресою: [ADDRESS] становить 307 064, 00 грн (а.с. 24-25). 07.02.2025 приватним нотаріусом Харківського районного нотаріального округу Харківської області Копил В.В. повідомлено громадянину [PERSON] про те, що спадкова справа після смерті [PERSON] , [INFO] , не може бути заведена, оскільки [PERSON] заяву про прийняття спадщини у встановлений ст. 1270 ЦК України строк не подав, з померлою на день її смерті за адресою: [ADDRESS] , згідно з листом Дергачівської міської ради Харківського району Харківської області від 06.02.2025 за №403/03-32, зареєстрованим не був, тобто відсутній факт прийняття спадщини. Рекомендовано звернутися до суду для вирішення зазначеного питання у судовому порядку (а.с. 17). Відповідно до витягу зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) за параметрами запиту [PERSON] , дата смерті 2018 у Спадковому реєстрі інформація відсутня (а.с. 23, 56). Відповідно до витягу зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) вбачається, що за вказаними параметрами запиту [PERSON] у Спадковому реєстрі інформація відсутня (а.с. 58 ). За даними приватного нотаріуса Харківського районного нотаріального округу Харківської області від 15.05.2025 наданими на запит суду заповіти від імені [PERSON] та від імені [PERSON] не складалися, спадкових справ не заводилося. Застосовані норми права, мотиви та висновки суду. Відповідно до ч. 1 ст. 4 Цивільного процесуального кодексу України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Статтею 13 Цивільного процесуального кодексу України визначено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Статтею 15 Цивільного кодексу України визначено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Відповідно до ст. 1216, 1217 Цивільного кодексу України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. За змістом ст. 1218 Цивільного кодексу України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Згідно з ч.1 статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Відповідно до ч. 3 ст. 1268 Цивільного кодексу України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Відповідно до ч. 1 ст. 1269 Цивільного кодексу України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. У частині 1 статті 1270 ЦК України визначено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її (частина 1 статті 1272 ЦК України). Згідно з п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Отже, для того, щоб набути право на спадщину, спадкоємці за заповітом або за законом мають прийняти її у порядку та у строки, встановлені законом. Одним з основних принципів цивільного судочинства є змагальність сторін (стаття 12 ЦПК України). Статтею 81 ЦПК України на сторін покладено обов`язок довести ті обставини, на які вони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень. Доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи (ч. 1 ст. 76 Цивільного процесуального кодексу України). Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. У спірних правовідносинах саме на позивача покладено обов`язок довести суду обгрунтованість позовних вимог, а на відповідача - обов`язок їх спростувати. Згідно зі статтею 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях (частина шоста статті 81 ЦПК України). Відповідно до частини першої - третьої статті 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Звертаючись до суду із позовом, [PERSON] просив визнати за ним право власності в порядку спадкування за законом після смерті матері. З матеріалів справи вбачається, що мати позивача померла у 2018 році у м. Орел Орловської області в Росії. [PERSON] звернувся до суду з позовом про визнання права власності в порядку спадкування після смерті матері [PERSON] у 2025 році. Згідно з листом приватного нотаріуса Харківського районного нотаріального округу Копил В.В. № 112/01-16 від 07.02.2025 позивачу повідомлено про неможливість заведення спадкової справи у зв`язку з пропущенням строку для прийняття спадщини, а також відсутності факту спільного проживання зі спадкодавцем. Обов`язковою умовою для визнання права на спадкове майно є прийняття спадкоємцем спадщини. І законом не передбачено іншого порядку її прийняття, ніж встановлений ст. 1268, 1269 ЦК України. Оцінюючи у сукупності надані позивачем докази, судом встановлено, що [PERSON] не може вважається таким, що прийняв спадщину, внаслідок того, що постійно проживав разом із спадкодавцем [PERSON] на час відкриття спадщини. Доводи позивача про те, що він проживав разом з матір`ю, доглядав її та поховав не підтверджуються жодними доказами. Матеріали справи не містять ані довідок про реєстрацію позивача разом з матір`ю на час відкриття спадщини, ані доказів фактичного іх спільного проживання на час відкриття спадщини. Крім того, матеріали справи містять свідоцтво про смерть [PERSON] , згідно з яким вона померла в м. Орел, Орловської області в Росії. Отже, підстави для задоволення позовних вимог [PERSON] , як такого, що постійно проживав зі спадкодавцем на час відкриття спадщини, про визнання за ним права власності на житловий будинок з надвірними будівлями та спорудами, розташований за адресою: [ADDRESS] , в порядку спадкування за законом після смерті матері [PERSON] , померлої [INFO] -- відсутні. Як зазначено вище, законом передбачено право спадкоємця прийняти або неприйняти спадщину. При цьому спадкоємець, який не проживав разом із спадкодавцем на час його смерті має подати заяву про прийняття спадщини до нотаріуса протягом 6 місяців з дня відкриття спадщини. Отже, для тих спадкоємців, які не проживали разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, єдиним проявом бажання прийняти спадщину є заява про це, подана до нотаріального органу (ч.1 ст.1269 ЦК України). Закон (ст. 1272 ЦК України) надає право тому із спадкоємців, хто своєчасно не подав заяву про прийняття спадщини з поважних причин, звернутися до суду із позовом про надання додаткового строку для прийняття спадщини. Позивач не був зареєстрований разом із матір`ю за адресою: [ADDRESS] , факт сумісного проживання на момент смерті не встановлювався. Позивач у встановлений шестимісячний термін до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини не звернувся. Таким чином, [PERSON] не є таким, що у встановлений законом строк та спосіб прийняв спадщину після смерті матері [PERSON] . Вимог про встановлення факту проживання разом зі спадкодавцем або про визначення додаткового строку на прийняття спадщини [PERSON] не заявляв. Враховуючи наведене, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні позову [PERSON] до Дергачівської міської ради Харківського району Харківської області про визнання права власності в порядку спадкування за законом.

Outcome: dismissed