Jurisdiction: civil
Date: 2025-07-08 00:00:00

\~\~\~\~\~\~Акціонерне Товариство «Акцент-Банк» звернулось до суду із позовом до [PERSON] про стягнення заборгованості за кредитним договором № АВН0СТ155101734559691725 від 19.12.2024 в розмірі 79 312 (сімдесят дев`ять тисяч триста дванадцять) гривень 32 (тридцять дві) копійки, а також сплаченого судового збору в розмірі 2\~422.40 гривень. Свої позовні вимоги обґрунтовує тим, що відповідно до умов кредитного договору № АВН0СТ155101734559691725 від 19.12.2024, оформленого на підставі Анкети-заяви про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг, банк надав [PERSON] кредит в розмірі 60000.00 грн. строком на 60 місяців (тобто до 18.12.2029) зі сплатою процентів у розмірі 85.00 щорічно та комісії в розмірі 0.00 грн. Відповідач \~підтвердив свою\~згоду на\~те,\~що підписана\~ним заява\~про надання\~послуги «Швидка\~готівка»,\~разом з\~умовами та\~правилами надання\~банківських послуг,\~паспортом споживчого\~кредиту,\~таблицею обчислення\~загальної вартості\~кредиту,\~складає між\~ним та\~банком кредитний\~договір,\~що підтверджується\~ його\~підписом.\~Позивач свої\~зобов`язання\~за договором\~виконав в\~повному обсязі,\~а саме\~-\~надав відповідачу\~ кредит\~у розмірі,\~відповідно до\~умов договору.\~Відповідач,\~в свою\~чергу,\~не надавав\~своєчасно банку\~грошові кошти\~для погашення\~заборгованості за\~кредитом,\~внаслідок чого\~утворилась заборгованість\~станом на\~ 31\~травня 2025\~року \~на \~загальну \~суму 79312.32 грн., яка складається з: 60000 грн. - загальний залишок заборгованості за наданим кредитом (тілом кредиту); 18625.05 грн. - загальний залишок заборгованості за процентами; 687.27 грн. - загальний залишок заборгованості за пенею. Відповідач продовжує ухилятись від виконання зобов`язання і заборгованість за договором не погашає, що є порушенням прав АТ «А-Банк». Просить позов задовольнити. \~ \~ \~ \~Ухвалою \~судді \~від 04 червня 2025 року, відкрито провадження по справі та призначено розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження без проведення судового засідання, без повідомлення сторін. \~ Представник позивача Акціонерного Товариства «Акцент-Банк» в судове засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, надав до матеріалів позовної заяви клопотання з проханням справу розглядати за його відсутності, позовні вимоги підтримує в повному обсязі та на підставах викладених в позовній заяві. \~ \~ \~Відповідач [PERSON] \~ в судове засідання не з`явився, хоча належним чином був повідомлений про день та час розгляду справи. За таких обставин, оскільки сторони в судове засідання не з`явились, про час і місце проведення судового засідання були повідомлені належним чином, суд вважає, що судове засідання можливо провести без їх участі, на підставі наявних у справі доказів, без фіксування судового засідання технічними засобами, що буде відповідати вимогам ч. 2\~ст. 247 ЦПК України. \~\~\~\~\~\~ Відповідно до ч.2\~ст.247 ЦПК України,\~у разі неявки в судове засідання усіх\~\~осіб,\~\~які беруть участь у справі, чи в разі якщо відповідно до\~\~положень\~\~цього\~\~Кодексу\~\~розгляд справи здійснюється судом за\~\~відсутності\~\~осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового\~\~ процесу\~\~ за\~\~ допомогою\~\~ звукозаписувального\~\~ технічного\~\~ засобу не\~\~здійснюється. \~\~\~\~\~\~ Суд, дослідивши письмові докази, прийшов до наступного висновку. 19.12.2024 між Акціонерним товариством «Акцент-Банк» та [PERSON] укладено кредитний\~договір № АВН0СТ155101734559691725, щодо надання кредиту в розмірі 60000.00 грн. строком на 60 місяців (тобто до 18.12.2029) зі сплатою процентів у розмірі 85.00 щорічно та комісії в розмірі 0.00 грн. Відповідно до п.п. 3-5 Заяви про надання послуги «Швидка готівка» №АВН0СТ155101734559691725 від 19.12.2024, ліміт цього договору 60000.00 грн. зі строком повернення 18.12.2029, терміном на 60 місяців. Згідно п.6 кредитного договору, за користування кредитом позичальник сплачує проценти у розмірі 85,00 річних. До позовної заяви банк додав анкету заяву про приєднання до умов та правил надання банківських послуг, заяву про надання послуги «Швидка готівка», таблицю обчислення загальної вартості кредиту та паспорт споживчого кредиту, підписані відповідачем 19.12.2024. Згідно \~меморіального ордеру № TR.41637086.50.65455 від 19.12.2024 позивачем АТ «Акцент-Банк» видано кредит у розмірі 60\~000.00 грн. Встановлено, що позивачем АТ «А-Банк» умови укладеного договору виконано, проте відповідач [PERSON] , користуючись кредитною карткою, взяті на себе зобов`язання за договором належним чином не виконував, про що свідчить надана позивачем виписка про користування кредитними коштами. З розрахунку заборгованості, складеного станом на 31 травня 2025 року, вбачається, що заборгованість відповідача перед позивачем становить 79312.32 грн., яка складається з: 60000 грн. - загальний залишок заборгованості за наданим кредитом (тілом кредиту); 18625.05 грн. - загальний залишок заборгованості за процентами; 687.27 грн. - загальний залишок заборгованості за пенею. З врахуванням встановлених обставин, суд вважає, що до виниклих між сторонами правовідносин слід застосувати наступні норми матеріального права. Відповідно до вимог ч. ч. 1, 2 ст.\~207\~ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). За змістом статей 626,628\~ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Частиною 1 статті 638\~ЦК України встановлено, що істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. У статті 526\~ЦК України передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Відповідно до вимог ч. 1ст.\~1054\~ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти (частина перша статті 1048 ЦК України). Частиною 2 статті 1054\~ЦК України встановлено, що до відносин за кредитним договором застосовуються положення параграфа 1 цієї глави, якщо інше не встановлено цим параграфом і не випливає із суті кредитного договору. Кредитний договір укладається у письмовій формі. Кредитний договір, укладений з недодержанням письмової форми, є нікчемним (стаття 1055 ЦК України). Абзац другий частини 2 статті 639ЦК\~України передбачає, що договір, укладений за допомогою інформаційно-телекомунікаційних систем за згодою обох сторін вважається укладеним в письмовій формі. Як вбачається із матеріалів справи Паспорт споживчого кредиту за програмою «Швидка готівка» від 23.05.2024 підписаний відповідачем [PERSON] за допомогою електронного підпису. Електронні правочини\~оформлюються шляхом\~фіксації волі\~сторін та\~його змісту.\~Така фіксація\~здійснюється за\~допомогою складання\~документу,\~який відтворює волю сторін. На відміну від традиційної письмової форми правочину воля сторін електронного правочину втілюється в електронному документі. Враховуючи положення ч. 1 ст. 5 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг», правочин вважається вчиненим у електронній формі у випадку, якщо в ньому наявні всі обов`язкові реквізити документа. Відповідно до ч.1, 2 ст.\~6\~Закону України\~«Про електронні\~документи та\~електронний документообіг» електронний підпис є обов`язковим реквізитом електронного документа, який використовується для ідентифікації автора та/або підписувача електронного документа іншими суб`єктами електронного документообігу. Накладанням електронного підпису завершується створення електронного документа. З врахуванням викладеного, наявність електронних підписів сторін підтверджує їх волю, спрямовану на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків, забезпечує ідентифікацію сторін та цілісність документа, в якому втілюється воля останніх. З огляду на вищевикладене, суд доходить до висновку про належне ознайомлення відповідача з умовами укладеного кредитного договору, шляхом підписання паспорту споживчого кредиту за програмою «Швидка готівка» електронним підписом. Згідно з вимогами ч. 1 ст.\~633\~ЦК України публічним є договір, в якому одна сторона - підприємець взяла на себе обов`язок здійснювати продаж товарів, виконання робіт або надання послуг кожному, хто до неї звернеться (роздрібна торгівля, перевезення транспортом загального користування, послуги зв`язку, медичне, готельне, банківське обслуговування тощо). Умови публічного договору встановлюються однаковими для всіх споживачів, крім тих, кому за законом надані відповідні пільги. За змістом статті 634\~цього Кодексу договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору. У переважній більшості випадків застосування конструкції договору приєднання його умови розроблює підприємець (у цьому випадку АТ «А-БАНК»). Оскільки умови договорів приєднання розробляються банком, тому повинні бути зрозумілі усім споживачам і доведені до їх відома, у зв`язку із чим банк має підтвердити, що на час укладення відповідного договору діяли саме ці умови, а не інші. Тому з огляду на зміст статей 633,634\~ЦК України можна вважати, що другий контрагент (споживач послуг банку) лише приєднується до тих умов, з якими він ознайомлений. Відповідно до вимог ч. 1 ст.\~1048\~ЦК України позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів їх розмір визначається нарівні облікової ставки Національного банку України. У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики. Згідно зі статтею 1049\~ЦК України позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками. Згідно із частиною першою статті 1050 ЦК України, якщо позичальник своєчасно не повернув суму позики, він зобов`язаний сплатити грошову суму відповідно до статті 625 цього Кодексу. Таким чином, в разі укладення кредитного договору проценти за користування позиченими коштами та неустойка поділяються на встановлені законом (розмір та підстави стягнення яких визначаються актами законодавства) та договірні (розмір та підстави стягнення яких визначаються сторонами в самому договорі). Статтею 525\~ЦК України визначає, що одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. За змістом ч. 1 ст.526, ч. 1 ст.527, ч. 1 ст.530 ЦК України, зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу у строк (термін), встановлений у зобов`язанні. Боржник зобов`язаний виконати свій обов`язок, а кредитор прийняти виконання особисто, якщо інше не встановлено договором або законом, не випливає із суті зобов`язання чи звичаїв ділового обороту. Порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання) (ст. 610 ЦК України). Відповідно до вимог ч. 2 ст. 530 ЦК України, якщо строк (термін) виконання боржником обов`язку не встановлений або визначений моментом пред`явлення вимоги, кредитор має право вимагати його виконання у будь-який час. Боржник повинен виконати такий обов`язок у семиденний строк від дня пред`явлення вимоги, якщо обов`язок негайного виконання не випливає із договору або актів цивільного законодавства. Таким чином, враховуючи, вимоги частини другої статті 530 ЦК України, банк вправі вимагати захисту своїх прав через суд - шляхом зобов`язання виконати боржником обов`язку з повернення фактично отриманої суми кредитних коштів в будь-яких час. Частини 1, 5 ст.\~81\~ЦПК України визначають, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Згідно з ч. 1, 3 ст.\~13\~ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Враховуючи те, що фактично отримані та використані позичальником кошти в добровільному порядку АТ «А-БАНК» не повернуті, а також вимоги частини другої статті 530\~ЦК України за змістом якої, якщо строк (термін) виконання боржником обов`язку визначений моментом пред`явлення вимоги, кредитор має право вимагати його виконання в будь-який час, що свідчить про порушення його прав, що Банк вправі вимагати захисту своїх прав через суд - шляхом зобов`язання виконати боржником обов`язку з повернення фактично отриманої суми кредитних коштів. Факт користування відповідачем [PERSON] кредитними коштами та їх несвоєчасне повернення знайшов своє підтвердження у матеріалах справи, зокрема виписці по кредиту за період з 19.12.2024 по 30.05.2025. Щодо стягнення з відповідача пені у розмірі 687.27 грн. суд зазначає, що\~пунктом 18\~Прикінцевих та перехідних положень ЦК України\~встановлено, що у період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування у разі прострочення позичальником виконання грошового зобов`язання за договором, відповідно до якого позичальнику було надано кредит (позику) банком або іншим кредитодавцем (позикодавцем), позичальник звільняється від відповідальності, визначеної\~статтею 625 цього Кодексу, а також від обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за таке прострочення. Установити, що неустойка (штраф, пеня) та інші платежі, сплата яких передбачена відповідними договорами, нараховані включно з 24.02.2022 за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) за такими договорами, підлягають списанню кредитодавцем (позикодавцем). Відповідно до висновку Касаційного цивільного суду Верховного Суду, викладеного у постанові від 31.01.2024 у справі № 183/7850/22, тлумачення пункту 18\~Прикінцевих та перехідних положень ЦК України\~свідчить, що законодавець передбачив особливості у регулюванні наслідків прострочення виконання (невиконання, часткового виконання) певних грошових зобов`язань і така особливість проявляється: - в періоді існування особливих правових наслідків, яким є період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцяти денний строк після його припинення або скасування; - в договорах, на які поширюються специфічні правові наслідки, зокрема, договір позики, кредитний договір, і в тому числі договір про споживчий кредит; - у встановленні спеціальних правових наслідків прострочення виконання (невиконання, часткового виконання). Такі наслідки полягають в тому, що позичальник звільняється від відповідальності, визначеної частиною другою\~статті 625 ЦК, а також від обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за таке прострочення. У разі якщо неустойка (штраф, пеня) та інші платежі, сплата яких передбачена відповідними договорами, нараховані включно з 24 лютого 2022 року за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) за такими договорами, підлягають списанню кредитодавцем (позикодавцем). Зважаючи на те, що з 24.02.2022 і по даний час в Україні діє воєнний стан та з огляду на викладені положення п.18\~Прикінцевих та перехідних положень ЦК України, згідно яких у період дії в Україні воєнного стану позичальник звільняється від обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки за таке прострочення, позивачем безпідставно нараховано відповідачу пеню у розмірі 687.27 грн., яка стягненню не підлягає, тому позовні вимоги в цій частині є безпідставними та задоволенню не підлягають. Отже, позов підлягає до часткового задоволення. Частиною 3\~ст.\~4\~Закону України\~«Про судовий\~збір» передбачено,\~що при\~поданні до\~суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору. Позивачем Акціонерним Товариством «АКЦЕНТ-БАНК» при зверненні до суду через систему «Електронний суд» був сплачений судовий збір в розмірі 2 422 грн. 40 коп. Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України, у зв`язку із частковим задоволенням позову, з відповідача на користь позивача слід стягнути понесені ним судові витрати у вигляді сплати судового збору в розмірі 2401 грн. 40 коп. На підставі наведеного та

Outcome: partial