Jurisdiction: civil
Date: 2025-07-16 00:00:00

Заявник звернувся до суду із заявою про визнання недієздатною його бабки [PERSON] та призначення опікуном заявника. Заява мотивована тим, що бабка заявника [PERSON] перебуває на лікуванні у психіатра з діагнозом F01.9. У зв`язку із діагностованими хворобами, як стверджує представник заявника, [PERSON] не усвідомлює своїх дій та не може керувати ними. Заявник опікується бабкою, взмозі забезпечити належний догляд за нею, тому просить призначити його опікуном. В поданій заяві також посилається на те, що спиртними напоями або наркотичними засобами не зловживає, на обліку у психоневрологічному або наркологічному диспансері не перебуває. На даний час, окрім [PERSON] на його утриманні нікого немає. Заявник [PERSON] в судове засідання не з`явився. Представник заявника адвокат Поліщук О.В. в судовому засіданні заяву підтримав. Зазначив, що з огляду на наявність при матеріалах справи висновку судово-психіатричного експерта, яким встановлено, що [PERSON] позбавлена здатності усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними, останню слід визнати недієздатною. Також, враховуючи наявність подання органу опіку та піклування про призначення [PERSON] , просить призначити опікуном недієздатної саме заявника. Представник особи, щодо якої подано заяву про визнання недієздатною адвокат Совгира В.Д. не заперечила щодо заяви про визнання її довірительки недієздатною та призначення опікуном онука [PERSON] . Органом опіки та піклування Чернівецької селищної ради не забезпечено явку в судове засідання повноважного представника, натомість подано заяву про розгляд справи у відсутність представника. Вирішення справи віднесено на розсуд суду. Суд заслухавши пояснення учасників процесу, дослідивши матеріали, що були подані на розгляд опікунської ради, матеріали справи та наявні при ній докази дійшов висновків про наступне. \~ \~ \~ \~Свідоцтвом про народження серії [NUMBER] , свідоцтвом про шлюб серії [NUMBER] та свідоцтвом про народження серії [NUMBER] , підтверджено, що [PERSON] є рідним онуком по материнській лінії [PERSON] . \~ \~ \~ \~ [PERSON] перебуває на лікуванні у психіатра з діагнозом F01.9, що стверджується довідкою КНП «Чернівецька районна лікарня» від 25.01.2025 № 6. Відповідно до висновку судово-психіатричного експерта № 274 від 17 квітня 2025 року, [PERSON] страждає на хронічний стійкий психічний розлад у вигляді судинної деменції (F01.8). [PERSON] позбавлена здатності усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними. Згідно ч. 1ст. 39 ЦК України\~фізична особа може бути визнана судом недієздатною, якщо вона внаслідок хронічного, стійкого психічного розладу не здатна усвідомлювати значення своїх дій та (або) керувати ними. Оцінюючи зібрані у справі докази, суд дійшов висновку про визнання [PERSON] , [INFO] недієздатною. Згідно ч. 6 ст. 300 ЦПК України, строк дії рішення про визнання фізичної особи недієздатною визначається судом, але не може перевищувати двох років. Відповідно до ч. 1 ст.\~40\~ЦК України фізична особа визнається недієздатною з моменту набрання законної сили рішенням суду про це. Частиною 1 ст. 300 ЦПК України\~передбачено, що суд, ухвалюючи рішення про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи (у тому числі обмеження або позбавлення права неповнолітньої особи самостійно розпоряджатися своїми доходами) чи визнання фізичної особи недієздатною, встановлює над нею відповідно піклування або опіку і за поданням органу опіки та піклування призначає їй піклувальника чи опікуна. Статтею 58\~ЦК України передбачено, що опіка встановлюється над малолітніми особами, які є сиротами або позбавлені батьківського піклування, та фізичними особами, які визнані недієздатними. Відповідно до ч. 2-5\~ст. 63 ЦК України, опікуном або піклувальником може бути лише фізична особа з повною цивільною дієздатністю. Фізична особа може бути призначена опікуном або піклувальником лише за її письмовою заявою. Опікун або піклувальник призначаються переважно з осіб, які перебувають у сімейних, родинних відносинах з підопічним, з урахуванням особистих стосунків між ними, можливості особи виконувати обов`язки опікуна чи піклувальника. Фізичній особі може бути призначено одного або кількох опікунів чи піклувальників. Тлумачення зазначених норм права дає підстави стверджувати, що недієздатні особи є особливою категорією людей (фізичних осіб), які внаслідок хронічного, стійкого психічного розладу тимчасово або постійно не можуть самостійно на власний розсуд реалізовувати майнові та особисті немайнові права, виконувати обов`язки й нести юридичну відповідальність за свої діяння. Наказом Державного комітету України у справах сім`ї та молоді, Міністерства освіти України, Міністерства охорони здоров`я України і Міністерства праці та соціальної політики України від 26 травня 1999 року № 34/166/131/88 затверджено Правила опіки та піклування, що зареєстровані в Міністерстві юстиції України 17 червня 1999 року за №387/3680 (надалі - Правила). Відповідно до пунктів 1.1, 1.2 Правил опіка (піклування) є особливою формою державної турботи, зокрема, про повнолітніх осіб, які потребують допомоги щодо забезпечення їх прав та інтересів. Опіка (піклування) встановлюється для захисту особистих і майнових прав та інтересів повнолітніх осіб, які за станом здоров`я не можуть самостійно здійснювати свої права і виконувати свої обов`язки. Згідно з пунктами 2.1, 2.4 Правил опіка установлюється над неповнолітніми, які не досягли п`ятнадцяти років і залишились без піклування батьків, а також над громадянами, визнаними судом недієздатними внаслідок психічних захворювань. Опіка (піклування) встановлюється за місцем проживання особи, яка підлягає опіці (піклуванню), або за місцем проживання опікуна (піклувальника). При призначенні опікуна важливі і обов`язково повинні враховуватися особисті приязні взаємини між опікуном і підопічним, що забезпечить нормальне життєзабезпечення підопічного. Можливість особи здійснювати повноваження опікуна перевіряються органом опіки та піклування, який висловлює пропозиції про доцільність призначення опікуна. Згідно ч. 1\~ст. 60 ЦК України, суд встановлює опіку над фізичною особою у разі визнання її недієздатною і призначає опікуна за поданням органу опіки та піклування. Виконавчим комітетом Чернівецької селищної ради Могилів-Подільського району Вінницької області 24 червня 2025 року ухвалено рішення № 685 «Про доцільність призначення опікуна», згідно якого затверджено подання опікунської ради виконавчого комітету щодо можливості призначення [PERSON] опікуном [PERSON] в разі визнання судом її недієздатною. Зі змісту подання слідує, що опікунською радою було проведено обстеження умов проживання [PERSON] та встановлено, що вона проживає у будинку разом з онуком [PERSON] та його сім`єю за адресою [ADDRESS] . В будинку наявні необхідні меблі та побутова техніка для комфортного проживання. Умови проживання в сім`ї задовільні, відносини доброзичливі. Кандидатом в опікуни є [PERSON] , який є дієздатною особою, на обліку в психоневрологічних чи наркотичних закладах не перебуває, до кримінальної відповідальності не притягувався, судимості немає, в розшуку не перебуває. Виходячи з викладеного, опікунська рада прийшла до висновку, що з метою захисту особистих немайнових і майнових прав [PERSON] , що за станом здоров`я не може самостійно здійснювати свої права і виконувати свої обов`язки,а також для піклування і створення їй необхідних побутових умов, здійснення за нею належного догляду, забезпечення їй лікування у необхідних випадках, вважає за доцільне призначення [PERSON] опікуном [PERSON] в разі визнання її судом недієздатною. Виходячи з аналізу частини першої\~статті 60 ЦК України та частини першої статті 300 ЦПК України, обов`язковою умовою призначення судом конкретної фізичної особи опікуном над недієздатною фізичною особо є наявність подання Органу опіки та піклування щодо доцільності призначення саме цієї особи опікуном. Таке поданням органу опіки та піклування, повинно відповідати вимогам закону щодо його обґрунтованості та змісту, має бути подано в належній процесуальній формі згідно вимог\~ЦПК України. При внесенні подання орган опіки та піклування має якнайкраще врахувати інтереси особи, над якою встановлюється опіка. Такий висновок викладено у постановах Верховного Суду від 26 січня 2024 року у справі №742/887/23, від 07 квітня 2022 року у справі № 712/10043/20. Суд звертає увагу, що подання органу опіки та піклування про призначення опікуна має для суду лише рекомендаційний характер, і при постановленні судом рішення по справі не має пріоритетного значення, та може бути врахований на розсуд суду. Цьому документу може бути надана лише оцінка в сукупності з іншими доказами у справі при вирішенні по суті питання, для якого він був складений. Надаючи оцінку поданню органу опіки та піклування про доцільність призначення [PERSON] опікуном недієздатної [PERSON] , суд дійшов висновку, що воно складене при неповному з`ясуванні усіх обставин та не може бути підставою для призначення його опікуном у судовому порядку. Його обґрунтування обмежено виконанням формальних процедур, що на переконання суду свідчить про застосування суто формального підходу до вирішення питання про призначення [PERSON] опікуном. Так, в поданні міститься лише посилання на можливість заявника бути опікуном. Водночас не міститься належної мотивації, а також будь-яких обґрунтувань чи мотивів з посиланням на наявні докази щодо можливості заявника бути опікуном та визначення конкретних обставин, які зумовлюють необхідність саме такого призначення. Відсутні відомості про те, яким саме чином він піклується про [PERSON] яку саме допомогу їй надає та здатен надати. З матеріалів подання слідує, що в одному житловому будинку з [PERSON] проживає заявник [PERSON] разом з сім`єю, проте не відомо склад сім`ї. Тобто, будь-яких належних, достовірних та достатніх доказів, які б свідчили, що діти [PERSON] чи інші близькі родичі, за наявності, не можуть здійснювати догляд за нею, суду не надано. Матеріалами справи стверджується, що у [PERSON] є рідна дочка [PERSON] . Але опікунською радою взагалі не розглядалося питання щодо можливості здійснення нею догляду за матір`ю та відповідно призначення вказаної особи опікуном матері. Крім того, не містять подання і доказів про наявність у [PERSON] позитивного ставлення, прив`язаності до заявника, що свідчило б про наявність довірливих та доброзичливих стосунків між ними і, що призначення опікуном саме заявника, відповідатиме її інтересам. Заявник в судове засідання не з`являється та отримати від нього відповідні пояснення для усунення протиріч та недоліків подання не видалось за можливе. Судом з`ясовувалась можливість явки до суду заявника, на що адвокат зазначив, що заявник може з`явитися до суду, однак клопотання щодо його виклику чи визнання обов`язковою явки не заявив. Також в судовому засіданні адвокат заявника не зміг пояснити, яким саме чином його довіритель здійснює догляд за бабкою, які у них склалися відносини, чи є інші особи, які здійснюють або можуть здійснювати догляд за недієздатною. Окрім цього, не надав чітких пояснень щодо перебування заявника на військовому обліку, щодо наявних у нього відстрочок від мобілізації тощо. Відповідно до п. 10 ч. 1 ст. 23 Закону України «Про мобілізацію та мобілізаційну підготовку» не підлягають призову на військову службу під час мобілізації військовозобов`язані: опікун особи, визнаної судом недієздатною. І саме орган опіки та піклування на підставі звернення особи чоловічої статі призовного віку із заявою про призначення її опікуном недієздатної особи, враховуючи введений в державі воєнний стан та закріплений статтею 65\~Конституції України обов`язок щодо захисту Вітчизни, незалежності та територіальної цілісності України, повинен з`ясувати необхідність такого, уникаючи можливих зловживань в цій сфері, та належним чином мотивувати свій висновок про можливість призначення конкретної особи опікуном та, перш за все, необхідність такого, зважаючи на наявність інших родичів. Учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. Приватно-правовий інструментарій не повинен використовуватися учасниками сімейних відносин для уникнення виконання встановлених законом обов`язків. Зловживання правом і використання приватно-правового інструментарію всупереч його призначенню проявляється в тому, що особа використовувала право на зло; наявні негативні наслідки (різного прояву) для інших осіб, держави (негативні наслідки являють собою певний стан, до якого потрапляють інші суб`єкти, чиї права безпосередньо пов`язані з правами особи, яка ними зловживає; цей стан не задовольняє інших суб`єктів; для здійснення ними своїх прав не вистачає певних фактів та/або умов: настання цих фактів/умов безпосередньо залежить від дій іншої особи; інша особа може перебувати у конкретних правовідносинах з цими особами, які потерпають від зловживання нею правом, або не перебувають); враховується правовий статус особи/осіб (особа перебуває у правовідносинах і як їх учасник має уявлення не лише про обсяг своїх прав, а і про обсяг прав інших учасників цих правовідносин та порядок їх набуття та здійснення; особа не вперше перебуває у цих правовідносинах або ці правовідносини є тривалими, або вона є учасником й інших аналогічних правовідносин). Подібні висновки викладено у постанові Верховного Суду від 10 лютого 2021 року у справі № 754/5841/17. Суд, ухвалюючи рішення, повинен керуватися насамперед інтересами недієздатної особи. В умовах воєнного стану, коли життя та здоров`я військовослужбовців піддаються підвищеному ризику, призначення заявника опікуном може створити додаткову нестабільність та загрозу для недієздатної особи. Наявність інших родичів, які потенційно можуть бути опікунами, є вагомим аргументом проти призначення заявника. Разом з тим, заявник не позбавлений права у подальшому бути призначеним опікуном над недієздатною особою, у разі внесення до суду обґрунтованого, мотивованого подання органу опіки та піклування. При цьому [PERSON] не позбавлений можливості надавати посильну допомогу та підтримку недієздатному без відповідного судового рішення, а для представництва інтересів недієздатної особи в державних органах, отримання пенсії, поміщення в медичні заклади та інше опікунство може бути оформлено іншими особами (дітьми) за їх заявою. Крім того, якщо жоден з родичів не може або не виявляє бажання бути опікуном, чинне законодавством передбачає можливість патронатного догляду, де професійний доглядач забезпечуватиме необхідну допомогу. Зважаючи на встановленні у судовому засіданні фактичні обставини та необґрунтованість висновку органу опіки та піклування, суд дійшов висновку про відмову в задоволенні подання про призначення [PERSON] опікуном [PERSON] . Статтею 65\~ЦК України передбачено, що до встановлення опіки або піклувальника і призначення опіки чи піклувальника, опіку або піклування над фізичною особою здійснює відповідний орган опіки та піклування. З огляду на відмову в призначенні [PERSON] опікуном [PERSON] , виконавчий комітет Чернівецької селищної ради як орган опіки і піклування має здійснювати опіку над недієздатною [PERSON] до призначення іншого опікуна. Відповідно до частиною другою статті 299\~ЦПК України судові витрати, пов`язані з провадженням справи про визнання фізичної особи недієздатною або обмеження цивільної дієздатності фізичної особи, відносяться на рахунок держави. Відповідно інформації Вінницької філії судових експертиз Державної установи «Інститут судової психіатрії Міністерства охорони здоров`я України» від 23.05.2025 № 577, загальна вартість проведеної судово-психіатричної експертизи становить 9\~229,28 грн., які слід компенсувати експертній установі за рахунок держави. На підставі викладеного,

Outcome: approved