Jurisdiction: civil
Date: 2025-07-02 00:00:00

Позивач в особі своєї представниці - адвокатки Косенко Н.Ю. звернувся до Деснянського районного суду м. Києва з позовною заявою до Київської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Свої вимоги позивач мотивує тим, що [INFO] померла мати позивача - [PERSON] , [INFO] .. Після її смерті відкрилася спадщина до складу якої входить 1/4 частина квартири [ADDRESS] . У зв`язку з триваючим карантином, а в подальшому проходженням військової служби в лавах ЗСУ позивачем було пропущено строк на подання заяви про прийняття спадщини. Позивач і надалі продовжує військову службу та боронить країну від збройного нападу сусідньої країни. Звернувшись до приватного нотаріуса Корюківського нотаріального округу Чернігівської обл. Гайдук С.В. позивачу було відмовлено у відкритті спадкової справи через пропущені строки звернення. Вказані обставини стали об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для позивача щодо здійснення дій з прийняття спадщини в межах передбаченого законом шестимісячного строку та рекомендовано звернутися до суду для поновлення строку для прийняття спадщини у зв`язку з чим, позивач був змушений звернутися до суду з вище зазначеним позовом у якому просить визначити додатковий строк для подачі [PERSON] до нотаріальних органів заяви про прийняття спадщини за законом після смерті матері [PERSON] , померлої [INFO] , терміном в три місяці з часу набрання рішенням суду законної сили. Ухвалою судді Деснянського районного суду м. Києва від 31.01.2025 року було відкрите провадження у справі, призначено до розгляду в підготовчому засіданні та витребувано від Приватного нотаріуса Корюківського районного нотаріального округу Чернігівської області Гайдук С.В. належним чином посвідчену копії матеріалів спадкової справи померлої [INFO] [PERSON] , [INFO] . 07.02.2025 на адресу суду від сторони відповідача Київської міської ради надійшов відзив на позовну заяву відповідно до якого сторона відповідача просить суд ухвалити рішення відповідно до норм чинного законодавства з урахуванням того, що подання заяви про прийняття спадщини є дією, яку повинен вчинити спадкоємець, який бажає прийняти спадщину тоді, коли такий спадкоємець не проживав на час відкриття спадщини постійно і спадкодавцем. Відповідно, пропустити строк на прийняття спадщини може спадкоємець, який постійно не проживав на час відкриття спадщини зі спадкодавцем. Вважається, що відмовився від спадщини той спадкоємець, який не вчинив жодної з дій, що свідчить про прийняття спадщини. Отже, прийняття спадщини як за заповітом, так і за законом є правом спадкоємця й залежить виключно від його власного волевиявлення. Для прийняття спадщини необхідне волевиявлення спадкоємця і здійснення ним певних дій. Законодавство не встановлює конкретний перелік поважних причин пропуску строку на подання заяви про прийняття спадщини та такі причини оцінюються судом на власний розсуд, в жодному конкретному випадку та з урахуванням усіх обставин справи. Тобто суд, розглядаючи такі позови встановлює саму по собі наявність причин, що унеможливили своєчасне звернення із заявою про прийняття спадщини, та оцінює їх з точки зору поважності. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. Оцінка поважності причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини повинна, першорядно, стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини, а тому просили суд ухвали рішення у відповідності до вимог чинного законодавства. 27.02.2025 року на виконання вимог ухвали суду надійшло повідомлення від приватного нотаріуса Гайдук С.В. про відсутність спадкової справи. Ухвалою суду постановленою шляхом внесення до протоколу судового засідання від 26.03.2025 року по клопотанню представниці позивача було залучено до участі у справі в якості третьої особи без самостійних вимог брата позивача [PERSON] . Ухвалою судді від 26.03.2025 року було виправлено описку в тексті ухвали судді Деснянського районного суду м. Києва про відкриття провадження від 31.01.2025 в цивільній справі за позовом [PERSON] до Київської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини шляхом зазначення прізвища позивача замість « [PERSON] » вірно « [PERSON] ». Ухвалою суду постановленою шляхом внесення до протоколу судового засідання від 22.05.2025 року суд ухвалив закрити підготовчий розгляд справи та призначити розгляд справи в порядку загального позовного провадження у відкритому судовому засіданні, встановивши загальний порядок дослідження доказів. Позивач та його представниця -- адвокат Косенко Н.Ю. у судове засідання не прибули, про розгляд справи повідомлені судом належним чином, на адресу суду від представниці надійшло клопотання про розгляд справи без участі позивача та його представника, проти письмового розгляду справи не заперечують, позовні вимоги підтримують у повному обсязі, просять їх задовольнити. Представник відповідача у судове засідання не прибув, про розгляд справи повідомлені судом належним чином, причини не прибуття у судове засідання невідомі. Третя особа без самостійних вимог на предмет спору [PERSON] у судове засідання не з`явився, причини неявки суду невідомі, жодних клопотань чи заперечень щодо позову на адресу суду не надходило. Суд повно і всебічно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, вважає що позов підлягає задоволенню з наступник підстав. Судом встановлено, що позивач [PERSON] є сином [PERSON] , [INFO] , що підтверджується копією свідоцтва про народження позивача. Згідно із копією свідоцтва про смерть у віці 68 років, [INFO] [PERSON] померла (а/з №418). Після смерті [INFO] [PERSON] відкрилась спадщина на 1/4 частина квартири [ADDRESS] , яка належала на праві власності спадкодавцю. Відповідно до договору купівлі-продажу від 27.03.1997 року [PERSON] та [PERSON] в особі [PERSON] придбали квартиру в [ADDRESS] . Відповідно до реєстраційної посвідки від 31.03.1997 року Київське міське бюро технічної інвентаризації засвідчує, що квартира [ADDRESS] зареєстрована за громадянами [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] як особиста власність на підставі договору купівлі-продажу зареєстрованого Київською універсальною біржою 27.03.1997 року №С6103/2849, про що зроблено запис в Реєстраційній книзі №7359 домоволодіння [ADDRESS] складається з одного житлового будинку. Рішенням Деснянського районного суду м. Києва від 28.11.2011 року було визнано у договорі купівлі-продажу нерухомості - квартири [ADDRESS] , укладеному на Київській універсальній біржі 27 березня 1997 року, частки [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] рівними, тобто по частині за кожним. Відповідно до довідки виданої військовою частиною [NUMBER] від 14.01.2025 року №2084/500 [PERSON] перебуває на військовій службі у військовій частині [NUMBER] з 08.05.2023 року за призовом під час мобілізації. Згідно із витягом з реєстру територіальної громади [PERSON] з 22.05.1997 року зареєстрований за адресою [ADDRESS] . В обґрунтування вимог позовної заяви позивач посилається на те, що у зв`язку з триваючим карантином, а в подальшому проходженням військової служби в лавах ЗСУ ним було пропущено строк на подання заяви про прийняття спадщини. Позивач наразі продовжує військову службу та боронить країну від збройного нападу. Позивач звернувся до приватного нотаріуса Корюківського нотаріального округу Чернігівської обл. Гайдук С.В., однак отримав відмову нотаріуса мотивовану тим, що [PERSON] пропустив термін для прийняття спадщини після смерті матері. Нотаріусом було роз`яснено, що згідно ч. 3 ст.1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до ст.ст. 1216, 1217 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Згідно із вимогами ст.ст. 1220, 1221 ЦК України, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 ЦК України). Місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. За приписами ст. 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених ст. 1259 цього Кодексу. Відповідно до ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Згідно із вимогами ст.1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Відповідно до ст.1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно зі ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов`язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини. Разом з тим, необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України тощо. Аналізуючи зібрані по справі докази в світлі наведених правових норм, суд вважає, що строк на звернення із заявою про прийняття спадщини пропущений позивачем з поважних причин, а відтак приходить до висновку про можливість визначення позивачу додаткового строку для подачі до нотаріальних органів заяви про прийняття спадщини за законом після смерті матері [PERSON] , померлої [INFO] , терміном в три місяці з часу набрання рішенням суду законної сили. Враховуючи наведене, суд задовольняє позовні вимоги в повному обсязі. На підставі викладеного,

Outcome: approved