Jurisdiction: civil
Date: 2025-07-10 00:00:00

До Кіровоградського (Кропивницького) районного суду Кіровоградської області надійшла позовна заява ТОВ «Фінпром маркет» до [PERSON] про стягнення 16 860,40 грн. Свої вимоги позивач мотивує тим, що 14.08.2021 між ТОВ «1 Безпечне агентство необхідних кредитів» та [PERSON] укладено договір позики №75368428. Сума позики 3 000,00 грн, строк 30 днів з можливою пролонгацією не більше ніж на 90 календарних днів, проценти у розмірі 1.99 % в день. Договір підписано електронним підписом позичальниці, відтворений шляхом використання одноразового ідентифікатора. Позикодавець на виконання передав відповідачці у власність грошові кошти в розмірі 3 000,00 грн. шляхом їх перерахування на банківський картковий рахунок № [NUMBER] за посередництвом платіжної установи ТОВ «ФК Фінекспрес». 16.08.2021 року між ТОВ «1 Безпечне агентство необхідних кредитів» та [PERSON] за ініціативою останньої укладено додаткову угоду до договору позики №75368428, за умовами якої позичальник збільшує суму позики на 2 000,00 грн. Таким чином, загальний розмір позики становить 5 000,00. Додатковий договір підписано електронним підписом позичальника, відтворений шляхом використання позичальником одноразового ідентифікатора «yJH92qtBG6» У зв`язку з неналежним виконанням відповідачкою своїх зобов`язань за кредитним договором, у неї виникла заборгованість. 21.12.2021 ТОВ «1 БЕЗПЕЧНЕ АГЕНТСТВО НЕОБХІДНИХ КРЕДИТІВ» та ТОВ «ФІНАНСОВА КОМПАНІЯ УПРАВЛІННЯ АКТИВАМИ» уклали договір факторингу № 2112 за умовами якого останній набув право грошової вимоги до фізичних осіб боржників, в тому числі за договором позики №75368428 від 14.08.2021. 31.03.2023 ТОВ «ФІНАНСОВА КОМПАНІЯ УПРАВЛІННЯ АКТИВАМИ» та ТОВ «ФІНПРОМ МАРКЕТ» уклали договір факторингу №310323-ФМ за умовами якого позивач набув право грошової вимоги до фізичних осіб боржників, в тому числі за договором позики №75368428 від 14.08.2021. Підписані сторонами Акти прийому-передачі реєстру заборгованостей підтверджують факт переходу позивача/фактора відповідних прав вимоги та є невід`ємними частинами договору. Враховуючи викладені вище умови договору позики №75368428 від 14.08.2021 заборгованість за договором позики складає 16 860,40 грн. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ Ухвалою суду від 19.03.2025 відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження з повідомлення (викликом) сторін. Позивач в судові засідання 17.04.2025, 07.05.2025, 27.05.2025, 16.06.2025 і 10.07.2025 не з`явився, однак завчасно подав заяви, де просить розглядати справу за його відсутності, не заперечує проти заочного розгляду справи. Відповідачка в\~судове засідання\~17.04.2025\~не з`явилась,\~подала клопотання\~про відкладення\~розгляду справи,\~оскільки мала\~намір залучити\~представника у\~справу. Судом прийнято рішення про відкладення судового розгляду до 07.05.2025. 07.05.2025 ні відповідачка, ні її представник не з`явились, судом прийнято рішення про відкладення судового розгляду до 27.05.2025. 27.05.2025 в судове засідання з`явилася представниця [PERSON] [PERSON] , подала клопотання про відкладення розгляду справи, оскільки відповідачка мала намір погасити борг в добровільному порядку. Суд, врахувавши, що не вкладається у строки розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження, передбачені статтею 275 ЦПК України, однак, з метою забезпечення можливості реалізації відповідачкою прав, передбачених ЦПК України, вирішив продовжити строк розгляду справи і розглянути справу у строк "розумний", тобто такий, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового розгляду. Розгляд справи відкладено до 26.06.2025. Відповідачка і її представниця в судове засідання 26.06.2025 не з`явились, проте [PERSON] подала клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку із зайнятістю в іншому судовому засіданні у кримінальному провадженні. Судом прийнято рішення про відкладення судового розгляду до 10.07.2025. В судове засідання 10.07.2025 відповідачка/представниця вкотре не з`явились, представниця подала клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку зі станом здоров`я. Відповідно до частин 1-4 статті 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав: 1) неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання; 2) перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними; 3) виникнення технічних проблем, що унеможливлюють участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції, крім випадків, коли відповідно до цього Кодексу судове засідання може відбутися без участі такої особи; 4) необхідність витребування нових доказів, у випадку коли учасник справи обґрунтував неможливість заявлення відповідного клопотання в межах підготовчого провадження; 5) якщо суд визнає потрібним, щоб сторона, яка подала заяву про розгляд справи за її відсутності, дала особисті пояснення. Викликати позивача або відповідача для особистих пояснень можна і тоді, коли в справі беруть участь їх представники. Якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі: 1) неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки; 2) повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника), крім відповідача, незалежно від причин неявки; 3) неявки представника в судове засідання, якщо в судове засідання з`явилася особа, яку він представляє, або інший її представник; 4) неявки в судове засідання учасника справи, якщо з`явився його представник, крім випадків, коли суд визнав явку учасника справи обов`язковою. У разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення). На підставі наведеного, зважаючи на повторну неявку відповідачки, неподання нею відзиву, з метою дотримання «розумних строків» розгляду справи, суд постановив відмовити стороні позивачки у задоволенні клопотання про відкладення розгляду справи і вирішити справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановити заочне рішення). Справа розглядається відповідно до статей 280-281 ЦПК України, в порядку заочного розгляду, за формою спрощеного провадження, з повідомленням (викликом) сторін, на підставі наявних доказів. Згідно з частиною другою статті 247\~ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього\~Кодексу\~розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. За змістом частин четвертої і п`ятої статті 268 ЦПК України у разі неявки всіх учасників справи у судове засідання, яким завершується розгляд справи, або у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи суд підписує рішення (повне або скорочене) без його проголошення. Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення. Дослідивши матеріали справи, оцінивши надані учасниками судового процесу докази в їх сукупності, суд дійшов наступних висновків. Електронні правочини оформлюються шляхом фіксації волі сторін та його змісту. Така фіксація здійснюється за допомогою складання документу, який відтворює волю сторін. На відміну від традиційної письмової форми правочину воля сторін електронного правочину втілюється в електронному документі. Згідно зі статтею 3 Закону України «Про електрону комерцію», електронний договір - це домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав і обов`язків та оформлена в електронній формі. Відповідно частини першої статті 5 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг» електронний документ - документ, інформація в якому зафіксована у вигляді електронних даних, включаючи обов`язкові реквізити документа. Враховуючи положення частини першої статті 5 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг», правочин вважається вчиненим у електронній формі у випадку, якщо в ньому наявні всі обов`язкові реквізити документа. Також, згідно з частиною першою та другою статті 6 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг» електронний підпис є обов`язковим реквізитом електронного документа, який використовується для ідентифікації автора та/або підписувача електронного документа іншими суб`єктами електронного документообігу. Накладанням електронного підпису завершується створення електронного документа. З врахуванням викладеного, лише наявність електронних підписів сторін підтверджує їх волю, спрямовану на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків, забезпечує ідентифікацію сторін та цілісність документа, в якому втілюється воля останніх. За змістом частини першої статті 7 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг оригіналом електронного документа вважається електронний примірник документа з обов`язковими реквізитами, у тому числі з електронним підписом автора або підписом, прирівняним до власноручного підпису відповідно до Закону України «Про електронний цифровий підпис». Саттею 11 Закону України «Про електронну комерцію» передбачено порядок укладення електронного договору. Пропозиція укласти електронний договір (оферта) має містити істотні умови, передбачені законодавством для відповідного договору, і виражати намір особи, яка її зробила, вважати себе зобов`язаною у разі її прийняття. Також, згідно з статтею 12 Закону України «Про електронну комерцію», передбачено поняття «підпис у сфері електронної комерції». Так, якщо відповідно до акту цивільного законодавства або за домовленістю сторін електронний правочин має бути підписаний сторонами, моментом його підписання є використання: - електронного підпису або електронного цифрового підпису відповідно до Закону України «Про електронний цифровий підпис», за умови використання засобу електронного цифрового підпису усіма сторонами електронного правочину; - електронного підпису одноразовим ідентифікатором, визначеним цим Законом; - аналога власноручного підпису (факсимільного відтворення підпису за допомогою засобів механічного або іншого копіювання, іншого аналога власноручного підпису) за письмовою згодою сторін, у якій мають міститися зразки відповідних аналогів власноручних підписів. Відповідно до пункту 6 частини першої статті 3 Закону України «Про електронну комерцію» електронний підпис одноразовим ідентифікатором - це дані в електронній формі у вигляді алфавітно-цифрової послідовності, що додаються до інших електронних даних особою, яка прийняла пропозицію (оферту) укласти електронний договір, та надсилаються іншій стороні цього договору. Згідно з статтею 638 ЦК України, договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Договір укладається шляхом пропозиції однієї сторони укласти договір (оферти) і прийняття пропозиції (акцепту) другою стороною. Відповідно до статті 640 ЦК України, договір є укладеним з моменту одержання особою, яка направила пропозицію укласти договір, відповіді про прийняття цієї пропозиції. Згідно зі статтею 642 ЦК України, відповідь особи, якій адресована пропозиція укласти договір, про її прийняття (акцепт) повинна бути повною і безумовною. Відповідно до статті 509 ЦК України, зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 цього Кодексу. Судом встановлено, що 14.08.2021 між ТОВ «1 Безпечне агентство необхідних кредитів» та [PERSON] укладено договір позики №75368428, за умовами якого позикодавець надав відповідачці грошові кошти на умовах зворотності і платності. Договір підписано електронним підписом позичальниці шляхом використання одноразового ідентифікатора «i4g9j6nEP0», надісланого на надані нею засоби зв`язку, тобто укладення між сторонами правочину підтверджено належними та допустимими доказами. Подібний за змістом висновок викладений у постанові Верховного Суду від 12.01.2021 у справі №524/5556/19. Згідно з п. 2.1. договору, сума позики становить 3 000,00 грн. Відповідно до п. 2.2. договору, позика надається строком на 30 днів. Відповідно до п. 5.2. договору позики №75368428, позичальник до моменту підписання договору вивчив цей договір та Правила надання грошових коштів у позику (далі правила) (на умовах повернення позики в кінці строку позики), що розміщені на сайті https://mycredit.ua/ua/documents-license/, їх зміст, суть, об`єм зобов`язань сторін та наслідки укладення цього договору, а також зазначена в правилах процедура і наслідки оформлення позичальником подовження строку користування позикою (пролонгація) або застосування автопролонгації, йому зрозумілі. Згідно із п. 6.5 правил, у редакції, що діяла на час укладення договору позики, передбачено, що у разі неповернення/повернення не в повному розмірі/несвоєчасного повернення позики та процентів, позичальнику на таку неповернуту позику (або її частину) товариство має право нараховувати проценти у розмірі, передбаченому договором позики, за кожний день понадстрокового користування та закінчуючи днем повернення позики (або її частини) та процентів, але в будь-якому випадку не більше 90 календарних днів. Позичальник розуміє та погоджується з тим, що нарахування процентів на позику (або її частину) за понадстрокове користування позикою за договором позики не є штрафом, пенею чи будь-якою іншою штрафною санкцією в розумінні чинного законодавства, а застосовується виключно в якості процентної ставки на позику за понадстрокове користування. Згідно з п. 2.3 договору, стандартна (базова) процентна ставка за користування позикою становить 1.99\~% від фактичного залишку кредиту за кожен день користування кредитом. 16.08.2021 року між ТОВ «1 Безпечне агентство необхідних кредитів» та [PERSON] за ініціативою останньої укладено додаткову угоду до договору позики №75368428, за умовами якої позичальник збільшує суму позики на 2 000,00 грн. Таким чином, загальний розмір позики становить 5 000,00. Додатковий договір підписано електронним підписом позичальника, відтворений шляхом використання позичальником одноразового ідентифікатора «yJH92qtBG6» 14.08.2021 3\~000,00\~грн і 16.08.2021 2\~000,00\~грн було перераховано позичальником відповідачці на зазначений нею картковий рахунок № [NUMBER] , отримувач [PERSON] , що підтверджується довідками ТОВ «ФК «Фінекспрес» від 18.12.2024 № КД-000004423/ТНПП і № КД-000004424/ТНПП, платіжними інструкціями № a300c57c-c54e-45ce-802a-e70fc95d0ed8 і № 76a40d29-46b5-4cc2-8d2a-9e1cd880abfс. Відповідно до відповіді АТ «Універсал банк» від 30.04.2025 № БТ/Е-3288, на ім`я [PERSON] (РНОКПП [NUMBER] ) було емітовано платіжну картку [NUMBER] . 14.08.2025 і 16.08.2025 на цей картковий рахунок було зараховано 3 000,00 грн і 2\~000,00 грн відповідно. Згідно зі статтею 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства. Відповідно до статті 525 ЦК України, одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. За змістом частини першої статті 530 ЦК України, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Згідно зі статтею 610 ЦК України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Відповідно до статті 611 ЦК України, в разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом. У зв`язку з неналежним виконанням відповідачкою своїх зобов`язань за договором позики у неї виникла заборгованість. 21.12.2021 між ТОВ «1 Безпечне агентство необхідних кредитів» та ТОВ «Фінансова компанія управління активами» було укладено договір факторингу №2112, відповідно до якого ТОВ «1 Безпечне агентство необхідних кредитів» відступило ТОВ «Фінансова компанія управління активами» право грошової вимоги до боржників за договорами позики. Згідно реєстру прав вимог №4, що є додатком № 1 до договору факторингу № 2112 за №3355 в переліку боржників є [PERSON] . 31.03.2023 між ТОВ «Фінансова компанія управління активами» та ТОВ «Фінпром маркет» було укладено договір факторингу № 310323-ФМ, відповідно до якого ТОВ «Фінансова компанія управління активами» відступило на користь ТОВ «Фінпром маркет» права грошової вимоги за договором № 75368428 від 14.08.2021, укладеним між ТОВ «1 Безпечне агенство необхідних кредитів» та\~ [PERSON] . Відповідно до реєстру прав вимоги від 31.03.2023 до договору факторингу № 310323-ФМ від 31.03.2023 ТОВ «Фінпром маркет» набуло права грошової вимоги до відповідачки в сумі 16 860,40 грн з яких: 5 000,00 грн сума заборгованості за основою сумою боргу; 11\~860,40 грн сума заборгованості за відсотками. Доказів спростування суми нарахованого боргу, належного виконання кредитних зобов`язань чи контррозрахунку відповідачка на час розгляду справи суду не надала, тому, враховуючи викладене, позов про стягнення заборгованості підлягає задоволенню. Крім того, статтею 133 ЦПК України встановлено, що судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. На підставі статті 141 ЦПК України з відповідача підлягають стягненню на користь позивача понесені позивачем та документально підтверджені судові витрати по сплаті судового збору у сумі 2 422,40 грн. Крім того представник ТОВ «Фінпром маркет» зазначив про наявність судових витрат у вигляді витрат на професійну правничу допомогу в сумі 3 500,00 грн. Відповідно до пункту 1 частини третьої статті 133 ЦПК України до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати на професійну правничу допомогу. На підтвердження понесених витрат з надання професійної правничої допомоги представник\~ позивача\~надала до суду договір про надання правничої допомоги №01-11/2024 від 01.11.2024, рахунок на оплату замовлення на суму 3\~500,00 грн, витяг з акту приймання-передачі наданої правничої допомоги від 30.01.2025 тощо. Оцінивши в сукупності подані документи для обґрунтування надання правничої допомоги у цій справі і її вартості суд вважає, що позивачем надані належні і достатні докази на обґрунтування витрат на правову допомогу у розмірі 3 500,00 грн.

Outcome: approved