Jurisdiction: civil
Date: 2025-07-09 00:00:00

1. Короткий зміст позовних вимог. 22.07.2024 року [PERSON] (далі - позивач) звернулася до Московського районного суду м. Харкова з позовом до [PERSON] (далі - відповідач), відповідно до змісту якого просить суд: -встановити, що [PERSON] є батьком [PERSON] , [INFO] ; -стягнути з [PERSON] на користь [PERSON] аліменти на утримання малолітньої дитини [PERSON] , [INFO] . Обґрунтовуючи заявлені позовні вимоги позивач посилається на те, що з початку березня 2023 року він проживав разом з відповідачем без реєстрації шлюбу та від сумісного проживання мають сина [PERSON] , [INFO] . Позивач зазначає, що під час вагітності відповідач визнавав дитину, однак потім повідомив, що дитина не його. Після народження дитини відповідач попросив скинути фото дитини та перерахував на карту позивача 20 000, 00 грн. на її забезпечення. Після цього ніякого фінансового забезпечення на утримання дитини від відповідача не надходило. Разом з цим, відповідач відмовився подати заяву про визнання батьківства до Першого відділу державної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції. Після народження дитини відповідач на зв`язок не виходить та ухиляється від виконання своїх обов`язків батька малолітнього [PERSON] . Крім того, позивач зазначає, що дитина проживає разом з ним і знаходиться на його утриманні, відповідач фактично проживає окремо і добровільно відмовляється надавати допомогу щодо утримання сина. У зв`язку з цим, позивач просить суд встановити батьківство та стягнути аліменти з метою дотримання прав та свобод малолітнього [PERSON] . 2. Стислий виклад позицій сторін. Представник позивача у судовому засіданні позовні вимоги підтримав повністю з підстав, викладених у позовній заяві. Відповідач та його представник у судове засідання не з`явились. При цьому, представником відповідача подано заяву про розгляд справи за відсутності відповідача та його представника. Крім того, представник відповідача зазначив, що відповідач позовні вимоги визнає частково, а саме в частині стягнення аліментів на дитину у розмірі 1/10 частини. Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору у судове засідання не з`явилася, про час та місце розгляду справи повідомлена належним чином. Разом з цим, третьою особою подані письмові пояснення, відповідно до змісту яких начальник відділу зазначає, що проведеною перевіркою архівних даних відділу виявлено актовий запис про народження № 463, складений 02.04.2024 року Першим відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції відносно [PERSON] , [INFO] . Відомості про батька « [PERSON] » у вищевказаному актовому записі зазначені відомості відповідно до ч. 1 ст. 135 СК України. Згідно з ч. 3 ст. 128 СК України позов про визнання батьківства може бути пред`явлений матір`ю, опікуном, піклувальником дитини, особою, яка утримує та виховує дитину, а також самою дитиною, яка досягла повноліття. Відповідно до п. 2.13.1 р. II Правил внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 12.01.2011 № 96/5 (зі змінами), підставою для внесення змін в актові записи цивільного стану є рішення суду про визнання батьківства (материнства), усиновлення (удочеріння), про скасування раніше винесеного рішення суду про визнання батьківства, виключення відомостей про батька (матір) дитини з актового запису про народження, скасування або визнання усиновлення (удочеріння) недійсним, про визнання шлюбу недійсним, установлення неправильності в актовому записі цивільного стану та інші, у яких зазначено про внесення конкретних змін в актові записи цивільного стану. Крім того, третя особа просить суд розглянути справу без її участі, прийнявши рішення на розсуд суду з урахуванням письмових пояснень. 3. Заяви, клопотання та інші процесуальні дії у справі. Ухвалою від 29.07.2024 року Московський районний суд м. Харкова позовну заяву [PERSON] залишив без руху та надав позивачу строк для усунення недоліків. 05.08.2024 року на виконання вимог вищезазначеної ухвали представником позивача подано до суду заяву про усунення недоліків. Ухвалою від 12.08.2024 року Московський районний суд м. Харкова прийняв позов до розгляду та відкрив провадження у справі № 643/7815/24, підготовче засідання призначив на 27.09.2024 року, на підставі ст. 53 ЦПК залучив до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору Перший відділ державної реєстрації актів цивільного стану у м. Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції. Представником позивача подано до суду клопотання про призначення у справі судової молекулярно-генетичної експертизи, проведення якої просить доручити Товариству з обмеженою відповідальністю «Мама Папа». У ході підготовчого провадження представник позивача уточнив заявлене клопотання та просив суд доручити проведення експертизи Харківському науково-дослідному експертно-криміналістичному центру МВС України. Крім того, в ході підготовчого провадження представником позивача подано до суду заяву про забезпечення доказів шляхом зобов`язання військової частини [NUMBER] забезпечити можливість молодшому сержанту [PERSON] з`явитися до Харківського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України для проведення судової молекулярно-генетичної експертизи на виклик/за погодженням з експертом. Разом з цим, у ході підготовчого провадження представником відповідача подано клопотання про зупинення судового провадження, у зв`язку з тим, що відповідач перебуває на службі у складі ЗСУ, що підтверджується довідкою військової частини [NUMBER] від 29.10.2024 № 76/6574 про безпосередню участь особи у заходах, необхідних для забезпечення оборони України, захисту безпеки населення та інтересів держави у зв`язку з військовою агресією РФ проти України. У підготовчому засіданні 26.11.2024 року суд протокольною ухвалою відмовив у задоволенні вищевказаного клопотання представника відповідача з наступних підстав. Суд зобов`язаний зупинити провадження у справі у разі перебування сторони або третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, у складі Збройних Сил України або інших утворених відповідно до закону військових формувань, що переведені на воєнний стан або залучені до проведення антитерористичної операції (пункт 2 частини першої статті 251 ЦПК України). Водночас, в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини (пункт 1 статті 3 Конвенції ООН про права дитини). При цьому, у справі, предметом якої є встановлення батьківства та стягнення аліментів на утримання дитини, суд і сторони справи повинні забезпечити реалізацію найкращих інтересів дитини. Незважаючи на те, що позивачем у такій справі є один із батьків, а відповідачем - інший, інтереси дитини, яка не є стороною справи, мають домінувати над інтересами кожного з її батьків. Вирішуючи питання про зупинення на підставі пункту 2 частини першої статті 251 ЦПК України провадження у справі щодо аліментів на утримання дитини через перебування відповідача у складі Збройних Сил України або інших утворених відповідно до закону військових формувань, переведених на воєнний стан, суд має враховувати, зокрема, чи є належні докази того, що військова частина, в якій проходить службу відповідач, переведена на воєнний стан, і що він виконує бойові завдання, перебуваючи у зоні бойових дій, унаслідок чого не може брати участь у судових засіданнях ні особисто, ні у режимі відеоконференції, зокрема поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів, чи користувався відповідач правничою допомогою під час судового провадження, чи мав можливість самостійно або з допомогою представника висловитися щодо позовних вимог. Не враховуючи ці обставини, обов`язкове зупинення провадження у справі щодо встановлення батьківства та стягнення аліментів на утримання дитини, хоч і відповідатиме певним інтересам відповідача, який перебуває у складі Збройних Сил України або інших утворених відповідно до закону військових формувань, що переведені на воєнний стан, але може зашкодити захищеним інтересам дитини у передбаченому законом утриманні з боку такого відповідача. Таким чином, з урахуванням того, що відповідач користується правничою допомогою адвоката, має можливість висловитися щодо позовних вимог, представлений адвокатом на судових засіданнях, беручи до уваги документи, які він надав для зупинення провадження у справі, таке зупинення хоч і відповідатиме певним інтересам відповідача, але може зашкодити інтересам малолітньої дитини. Отже, з огляду на вказане зупинення провадження у справі суперечить найкращим інтересам цієї дитини. Ухвалою від 26.11.2024 Московський районний суд м. Харкова заяву позивача про забезпечення доказів залишив без задоволення, призначив у справі № 643/7815/24 судову молекулярно-генетичну експертизу, проведення якої доручив експертам Харківського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України (61191, Харківська обл., місто Харків, вулиця Ковтуна, будинок 34); на вирішення експертизи поставив питання: чи є [PERSON] ( [INFO] , уродженця Донецької області, м. Маріуполь, ідентифікаційний номер [NUMBER] ) біологічним батьком дитини - [PERSON] , [INFO] , біологічною матір`ю якого є [PERSON] ( [INFO] , ідентифікаційний номер [NUMBER] )?; оплату за проведення експертизи поклав на позивача [PERSON] ; провадження у справі № 643/7815/24 зупинив на час проведення експертизи. На адресу Московського районного суду м Харкова надійшло клопотання Харківського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України № СЕ-19/121-24/37562-БД від 25.12.2024, відповідно до змісту якого експерту для проведення даної експертизи необхідно надати зразки біологічного матеріалу (кров або слина) [PERSON] , [PERSON] та малолітнього [PERSON] , відібрані фахівцями бюро СМЕ в установленому порядку, або направити вищезазначених осіб разом для відбору експериментальних зразків до відділу біологічних досліджень та обліку Харківського НДЕКЦ МВС за адресою: м. Харків, вул. Ковтуна, буд. 32, 27.01.2025 з 10 до 11 год. (резервна дата 11.02.2025). Для проведення відбору зразків при собі необхідно мати паспорти (у вигляді паспортної книжечки або картки), свідоцтво про народження дитини, ідентифікаційні коди та кошти на оплату експертних послуг в розмірі орієнтовно 16 000, 00 грн. Також експерт просив суд в разі надання зразків біологічного матеріалу для проведення молекулярно-генетичного дослідження, відібраних фахівцями бюро СМЕ в установленому порядку, надати письмовий дозвіл про часткове або повне знищення об`єктів дослідження та дозволів на обробку персональних даних [PERSON] , [PERSON] та малолітного [PERSON] . Ухвалою від 06.01.2025 року Московський районний суд м. Харкова поновив провадження у справі № 643/7815/24, клопотання експерта задовольнив частково, зобов`язав [PERSON] ( [INFO] ), [PERSON] ( [INFO] ) разом із малолітнім [PERSON] ( [INFO] ) надати зразки біологічного матеріалу (кров або слину) [PERSON] ( [INFO] ), [PERSON] ( [INFO] ) та [PERSON] ( [INFO] ), відібрані фахівцями бюро СМЕ в установленому порядку, або прибути разом для відбору експериментальних зразків до відділу біологічних досліджень та обліку Харківського НДЕКЦ МВС за адресою: м. Харків, вул. Ковтуна, буд. 32, 27.01.2025 з 10 до 11 год. (резервна дата 11.02.2025), провадження у справі № 643/7815/24 зупинив на час проведення експертизи. 05.03.2025 року від Харківського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України надійшли матеріали справи № 643/7815/24 та висновок експерта № СЕ19/121-24/37562-БД за результатами проведення судової молекулярно-генетичної експертизи. Ухвалою від 14.03.2025 року Московський районний суд м. Харкова поновив провадження у справі № 643/7815/24, підготовче засідання призначив на 21.04.2025 року. Відповідно до Закону України «Про внесення змін до Закону України «Про судоустрій і статус суддів» № 4273-IX від 26.02.2025 змінено найменування Московського районного суду міста Харкова на Салтівський районний суд міста Харкова. У судовому засіданні 19.05.2025 року представник позивача зазначив, що не підтримує раніше подане ним клопотання про виклик та допит свідків та просив суд не розглядати його. 19.05.2025 року суд протокольною ухвалою залишив клопотання представника позивача про виклик та допит свідків без розгляду. Ухвалою від 19.05.2025 року Салтівський районний суд міста Харкова закрив підготовче провадження та призначив справу № 643/7815/24 до судового розгляду по суті на 01.07.2025 року. 4. Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин, з посиланням на докази, на підставі яких встановлені відповідні обставини. Відповідно до свідоцтва про народження серії [NUMBER] , виданого 02 квітня 2024 року Першим відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, [PERSON] народився [INFO] , батьками записані: [PERSON] , [PERSON] . Відомості про батька дитини внесені до актового запису на підставі ч. 1 ст. 135 СК України, про що свідчить Витяг з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про народження № 00044342957 від 02.04.2024. Згідно довідки про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи № 6343-5003258795 від 26.04.2024 виданої [PERSON] вбачається, що зареєстроване місце проживання: [ADDRESS] , фактичне місце проживання: [ADDRESS] . Згідно довідки про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи № 6343-5003258807 від 26.04.2024 виданої [PERSON] вбачається, що зареєстроване місце проживання: [ADDRESS] , фактичне місце проживання: [ADDRESS] . Як вбачається з висновку експерта № СЕ-19/121-24/37562-БД від 21.02.2025 року [PERSON] , [INFO] може бути біологічним батьком малолітнього [PERSON] , [INFO] . Ймовірність даної події становить не менше 99,9999999998%. Відповідно до посвідчення відповідач є учасником бойових дій. При цьому, з матеріалів справи вбачається, що 22 квітня 2017 року відповідач уклав шлюб з [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії [NUMBER] , виданим 22 квітня 2017 року Центральним районним у місті Маріуполі відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Донецькій області. Від шлюбу відповідач має двох дітей: доньку [PERSON] , [INFO] , та сина [PERSON] , [INFO] , що підтверджується наявними в матеріалах справи копіями свідоцтв про народження серії [NUMBER] від 28.10.2017 та серії [NUMBER] від 16.04.2019. 5. Мотиви, з яких виходить суд при вирішенні даного спору та застосовані норми права. Відповідно до ст. 51 Конституції України та ст. 5 Сімейного кодексу України (далі - СК України) сім`я, дитинство, материнство і батьківство охороняються державою. Зокрема, держава має заохочувати та підтримувати материнство і батьківство та забезпечувати пріоритет сімейного виховання дитини (частини друга і третя статті 5 СК України). При регулюванні сімейних відносин держава має максимально враховувати інтереси дитини. У відповідності до ст. 121 СК України, права та обов`язки матері, батька і дитини ґрунтуються на походженні дитини від них, засвідченому органом державної реєстрації актів цивільного стану в порядку, встановленому статтями 122 та 125 цього Кодексу. Згідно зі ст.125 СК України якщо мати та батько дитини не перебувають у шлюбі між собою, походження дитини від матері визначається на підставі документа закладу охорони здоров`я про народження нею дитини. Якщо мати та батько дитини не перебувають у шлюбі між собою, походження дитини від батька визначається: 1)за заявою матері та батька дитини; 3) за рішенням суду. Походження дитини від батька визначається за заявою жінки та чоловіка, які не перебувають у шлюбі між собою. Така заява може бути подана як до, так і після народження дитини до органу державної реєстрації актів цивільного стану (ч. 1 ст. 126 СК України). Відповідно до положень ст. 128 СК України за відсутності заяви, право на подання якої встановлено статтею 126 цього Кодексу, батьківство щодо дитини може бути визнане за рішенням суду. Підставою для визнання батьківства є будь-які відомості, що засвідчують походження дитини від певної особи, зібрані відповідно до Цивільного процесуального кодексу України. Позов про визнання батьківства може бути пред`явлений матір`ю, опікуном, піклувальником дитини, особою, яка утримує та виховує дитину, а також самою дитиною, яка досягла повноліття. Позов про визнання батьківства може бути пред`явлений особою, яка вважає себе батьком дитини. (ч. 3 ст. 128 СК України). Визнання батьківства за рішенням суду регулюється статтею 128 СК України. Відповідно до ч. ч. 1 та 2 ст. 128 СК України за відсутності заяви, право на подання якої встановлено ст. 126 цього Кодексу, батьківство щодо дитини може бути визнане за рішенням суду. Підставою для визнання батьківства є будь-які відомості, що засвідчують походження дитини від певної особи, зібрані відповідно до ЦПК України. Тлумачення статті 128 СК України свідчить, що закон не встановлює конкретного переліку доказів для встановлення факту батьківства. Підставою для встановлення факту батьківства можуть бути будь-які відомості, що свідчать про походження дитини від даної особи, зібрані відповідно до вимог ЦПК України. Відповідно до ст. 135 СК України при народженні дитини у матері, яка не перебуває у шлюбі, у випадках, коли немає спільної заяви батьків, заяви батька або рішення суду, запис про батька дитини у Книзі реєстрації народжень провадиться за прізвищем та громадянством матері, а ім`я та по батькові батька дитини записуються за її вказівкою. Рішенням у справі «М.С. проти України» від 11 липня 2017 року Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ), установивши порушення статті 8 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, консолідував ті підходи і принципи, що вже публікувались у попередніх його рішеннях, які зводяться до визначення насамперед найкращих інтересів дитини, а не батьків, що потребує детального вивчення ситуації, урахування різноманітних чинників, які можуть вплинути на інтереси дитини, дотримання справедливої процедури у вирішенні спірного питання для всіх сторін. Відповідно до пункту 4 Постанови Пленуму ВСУ № 3 від 15 травня 2006 року "Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів", справи про визнання батьківства суд розглядає у позовному провадженні. Спір про походження дитини від осіб, які не перебувають у шлюбі між собою і не подали в державні органи реєстрації актів цивільного стану (далі - органи РАЦС) спільної заяви про реєстрацію їх як батьків, суд може вирішувати за заявою про визнання батьківства, поданою: одним із батьків; особою котра вважає себе батьком; опікуном (піклувальником) дитини; іншою особою, на утриманні якої вона перебуває; самою дитиною, яка досягла повноліття. Рішення щодо визнання батьківства має ґрунтуватися на всебічно перевірених судом даних, що підтверджують або спростовують заявлені вимоги чи заперечення проти них, а його резолютивна частина - містити всі відомості, необхідні для реєстрації батьківства (материнства) в органах РАЦС (прізвище, ім`я та по батькові матері й батька, число, місяць і рік їх народження, громадянство, а також номер актового запису про народження дитини, коли та яким органом його вчинено). Питання щодо походження дитини суд вирішує на підставі будь-яких доказів про це. Висновки експертизи, у тому числі судово-генетичної, необхідно оцінювати з урахуванням положень ст. 212 ЦПК, згідно з якою жоден доказ не має для суду наперед установленого значення, він оцінює докази в їх сукупності, а результати оцінки відображає в рішенні з наведенням мотивів їх прийняття чи відхилення. Отже, сімейне законодавство України не визначає будь-яких особливостей щодо предмета доказування у даній категорії справ. Доказами у такій справі можуть бути будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, а також інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, показань свідків, письмових або речових доказів, висновків експертів. Тобто при вирішенні спору про визнання батьківства мають враховуватись усі передбачені законом докази в їх сукупності.

Outcome: partial