Jurisdiction: civil
Date: 2025-07-03 00:00:00

29.05.2024 адвокат Прядка В.М., діючи в інтересах [PERSON] , звернувся до Придніпровського районного суду м. Черкаси із позовом, в якому, з урахуванням подальших уточнень, просив: - визнати за [PERSON] право власності на частину квартири, розташовану за адресою: [ADDRESS] , в порядку спадкування після смерті батька [PERSON] , який помер [INFO] . - зняти арешт з нерухомого майна, реєстраційний номер обтяження 8428844, зареєстрований 04.02.2009 Першою черкаською державною нотаріальною конторою на підставі постанови СУ УМВС України в Черкаській області № б/н від 28.01.2009, а саме з частини квартири, розташованої за адресою: [ADDRESS] , право власності на яку зареєстровано за [PERSON] , який помер [INFO] та 2/4 частин вищевказаної квартири право власності на яку зареєстровано за [PERSON] ; В обґрунтування позовних вимог зазначив, що [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] на праві спільної часткової власності належала квартира [ADDRESS] . [INFO] померла мати позивачки - [PERSON] , спадщину після смерті якої прийняла [PERSON] . [INFO] помер батько позивачки - [PERSON] , який заповів належну йому частку квартири [PERSON] . Таким чином, позивачка наразі є власницею частки [ADDRESS] на підставі свідоцтва про право власності на житло, частки на підставі свідоцтва про право на спадщину за заповітом (після смерті матері), та має намір прийняти частку квартири, що належала її померлому батькові. Співвласником іншої частини є [PERSON] . Проте, через накладений 04.02.2009 на підставі постанови СУ УМВС України в Черкаській області № б/н від 28.01.2009 арешт на квартиру за адресою: [ADDRESS] (запис про обтяження № 8428844) позивачка не може реалізувати своє право на спадкування. З інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно вбачається, що власником квартири, на яку накладено арешт зазначений [PERSON] . Проте, при накладенні арешту не було враховано, що [PERSON] володіє лише часткою, а не всією квартирою, внаслідок чого арешт помилково накладено на частки інших співвласників, зокрема на частку [PERSON] , яку позивач має намір успадкувати, а також на 2/4 частини квартири, які наразі є власністю позивачки. З метою врегулювання ситуації адвокат Прядка В.М., діючи в інтересах позивачки, неодноразово звертався до різних державних органів. Зокрема, 27.10.2023 та 14.12.2023 адвокат Прядка В.М. звертався до ГУНП у Черкаській області з проханням надати копію постанови про арешт від 28.01.2009 та частково скасувати арешт з майна [PERSON] та [PERSON] ГУНП у Черкаській області повідомило, що не володіє запитуваною інформацією та не є правонаступником СУ УМВС України в Черкаській області, матеріали кримінальної справи № 02008000211 (щодо [PERSON] ) були направлені до Придніпровського районного суду м. Черкаси. 14.12.2023 адвокат Прядка В.М. звертався до МВС України з аналогічним проханням. МВС повідомило, що архівні документи ліквідованих ГУМВС/УМВС передано на тимчасове зберігання до архівних підрозділів ГУНП України. 09.02.2024 адвокат Прядка В.М. звертався до Придніпровського районного суду м. Черкаси із проханням надати копію постанови про арешт та матеріали кримінальної справи. При ознайомленні з матеріалами справи було виявлено, що постанова про арешт відсутня, проте наявний Витяг про реєстрацію в Єдиному реєстрі заборон відчуження об`єктів нерухомого майна № 22485566 від 04.02.2009, який підтверджує обтяження. 15.03.2024 адвокат Прядка В.М. звертався до Першої черкаської державної нотаріальної контори з проханням надати копію постанови про арешт від 28.01.2009. Нотаріальна контора пояснила, що вона лише внесла відомості про обтяження до реєстру і не є суб`єктом обтяження. 28.10.2024 адвокат Прядка В.М. звертався до КП «ЧОБТІ» з аналогічним проханням. КП «ЧООБТІ» повідомило, що постанова відсутня в їхніх матеріалах, вони не були держателем Єдиного реєстру заборон і термін зберігання відповідних документів сплив. 04.11.2024 адвокат Прядка В.М. звертався до Черкаського обласного державного нотаріального архіву з аналогічним проханням. Архів повідомив, що документи Першої черкаської державної нотаріальної контори за 2009 рік не передані на зберігання до архіву, тому надати копію постанови неможливо. Після спливу 6-місячного строку з моменту смерті батька, позивачка звернулась до Другої Черкаської державної нотаріальної контори з проханням видати їй свідоцтво про право на спадщину за заповітом на частку квартири [ADDRESS] . Проте, нотаріусом було встановлено наявність арештів на нерухоме майно згідно постанови № б/н від 28.01.2009, СУ УМВС України в Черкаській області (запис № 8428844). Внаслідок наявності арештів на спадкове майно, нотаріус відмовила у видачі свідоцтва про право на спадщину. Наявність арешту порушує права позивачки як власника майна на розпорядження ним та на прийняття спадщини після смерті батька, тому позивачка змушена звернутися до суду для відновлення своїх порушених прав. За результатами автоматизованого розподілу судової справи між суддями справа передана для розгляду судді Придніпровського районного суду м. Черкаси Булгаковій Г.В. Ухвалою Придніпровського районного суду м. Черкаси від 14.06.2024 відкрито провадження по справі, розгляд справи вирішено проводити за правилами загального позовного провадження з проведенням підготовчого судового засідання. Ухвалою Придніпровського районного суду м. Черкаси від 23.10.2024 витребувано у Другої черкаської державної нотаріальної контори копію спадкової справи № 352/2023, заведеної після смерті [PERSON] , який помер [INFO] . 31.10.2024 Другою черкаською державною нотаріальною конторою, на виконання ухвали від 23.10.2024, надано належним чином завірену копію спадкової справи № 352/2023, заведеної після смерті [PERSON] , який помер [INFO] . Ухвалою Придніпровського районного суду м. Черкаси від 16.01.2025 залучено до участі у справі в якості співвідповідача Черкаську міську раду. 27.01.2025 від представника відповідача ГУНП у Черкаській області за довіреністю Колєснік Н.І. надійшов відзив на позовну заяву, в якому вона просила відмовити у задоволення позовних вимог посилаючись на те, що ГУНП у Черкаській області жодними діями\~чи бездіяльністю\~не порушувало\~права позивачки,\~оскільки не\~накладало арешт\~на її\~майно.\~Зазначила,\~що за\~даними управління\~інформаційно-аналітичної\~підтримки ГУНП\~в Черкаській\~області 17.04.2008\~було порушено\~кримінальну справу\~№ 02008000211\~та 30.05.2008\~ [PERSON] ,\~ [PERSON] ,\~ [PERSON] \~та [PERSON] \~пред`явлено обвинувачення.\~30.09.2009\~кримінальну справу\~№ 02008000211\~скеровано до\~Придніпровського районного\~суду м.\~Черкаси в\~порядку статті\~232\~КПК України\~(в\~редакції Кодексу\~1960\~року).\~01.12.2011\~по справі\~№ 1-9\\2011\~(кримінальна\~справа №\~02008000211)\~Придніпровський районний\~суд м.\~Черкаси виніс\~вирок,\~яким [PERSON] \~визнано винним\~у вчиненні\~злочинів передбачених\~ч.\~3\~ст.\~209,\~ч.\~1\~ст.\~255,\~ч.\~4\~ст.\~28,\~ч.\~4\~ст.\~190,\~ч.\~4\~ст.\~28,\~ч.\~1\~ст.\~358,\~ч.\~4\~ст.\~28,\~ч.\~3\~ст.\~358\~КК України\~та призначено\~йому покарання\~у вигляді\~12\~років позбавлення\~волі,\~з позбавленням\~права обіймати\~посади,\~пов`язані з\~виконанням організаційно\~розпорядчих та\~адміністративно-господарських\~обов`язків строком\~3\~роки з\~конфіскацією коштів\~та майна,\~одержаних злочинним\~шляхом та\~з конфіскацією\~всього належного\~майна.При вивченні матеріалів кримінальної справи № 02008000211 встановлена відсутність постанови СУ УМВС України в Черкаській області б/н від 28.01.2009, яка вказана Першою черкаською державною нотаріальною конторою як підстава для накладення обтяження. Придніпровський районний суд м. Черкаси листом № 1478/25-Вих/1-9/2011 від 23.01.2025 також підтвердив відсутність цієї постанови в матеріалах кримінальної справи. Перша Черкаська державна нотаріальна контора листом № 1913/01-16 від 05.11.2024 повідомила про неможливість надати копію зазначеної постанови. Отже, позивачкою не підтверджено факт наявності постанови б/н від 28.01.2009 СУ УМВС України в Черкаській області, на підставі якої 04.02.2009 Першою черкаською державною нотаріальною конторою внесені відомості про накладення обтяження до Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна. Навіть у разі її наявності, з наданого витягу з реєстру слідує, що арешт на квартиру за адресою: [ADDRESS] у невизначеній частці накладено на підставі постанови СУ УМВС України в Черкаській області, а особою, майно/права якої обтяжуються, є [PERSON] . Зазначені обставини, на думку відповідача, свідчать про обрання позивачкою невірного способу захисту.. Ухвалою Придніпровського районного суду м. Черкаси від 09.05.2025 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду. В судовому засіданні представник позивачки адвокат Прядка В.М. підтримав позовні вимоги та просив їх задовольнити. Представник відповідача ГУНП у Черкаській області за довіреністю Колєснік Н.І. не заперечувала щодо визнання за позивачкою в порядку спадкування права власності на квартиру [ADDRESS] та зняття арешту зі спадкового майно. Представник відповідача Черкаської міської ради за довіреністю Кирман В.О. в судове засідання не з`явився, подав заяву, в якій просив розглядати справу без його участі, при вирішенні позовних вимог поклався на розсуд суд. Представник третьої особи Першої черкаської державної нотаріальної контори в судове засідання не з`явився, хоча про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином. Суд, заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи, повно і всебічно з`ясувавши обставини, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, об`єктивно оцінивши докази, які мають істотне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, дійшов наступних висновків. Статтею 55 Конституції України та статтею 4 ЦПК України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону (стаття 5 ЦПК України). Виходячи з принципу диспозитивності цивільного судочинства та змагальності сторін (статті 12, 13 ЦПК України), суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання (стаття 80 ЦПК України). Судом встановлено, що на підставі свідоцтва про право власності на житло № [NUMBER] , виданого 19.03.1993 органом приватизації Придніпровського райвиконкому, [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] на праві спільної часткової власності (по 1/4 частці кожному) належала квартира [ADDRESS] . [INFO] [PERSON] померла, про що 22.10.2013 Відділом державної реєстрації актів цивільного стану по м. Черкаси реєстраційної служби Черкаського міського управління юстиції складено відповідний актовий запис № 2612 та видано свідоцтво про смерть серії [NUMBER] . Спадщину після смерті [PERSON] прийняла її дочка [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про право на спадщину за заповітом від 26.04.2014. Спадщина, на яку видане свідоцтво, складається з права власності на 1/4 частину квартири [ADDRESS] . [INFO] помер [PERSON] , про що 13.10.2023 Відділом державної реєстрації актів цивільного стану у м. Черкаси Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) складено відповідний актовий запис № 2870 та видано свідоцтво про смерть серії [NUMBER] . За життя [PERSON] склав\~заповіт,\~посвідчений 21.02.2013\~державним нотаріусом\~Першої черкаської\~державної нотаріальної\~контори Починок\~Ю.В.та зареєстрований в реєстрі за № 1-171, яким належну йому частку квартири [ADDRESS] заповів [PERSON] . З копії спадкової справи № 352/2023 встановлено, що [PERSON] у встановлений законом строк звернулася до Другої черкаської нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті батька [PERSON] . На підставі її заяви було заведено спадкову справу № 352/2023, зареєстровану у спадковому реєстрі за № 71446181. Проте, постановою державного нотаріуса Другої черкаської нотаріальної контори Перкалюк С.В. від 25.04.2024 позивачці було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину через наявність арештів на спадковому майні. Згідно інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна № 375919028 від 25.04.2024 у Державному реєстрі речових прав міститься ряд записів про обтяження у вигляді арешту нерухомого майна, а саме квартири [ADDRESS] , зокрема реєстраційний номер обтяження 8428844, зареєстрований 04.02.2009 Першою черкаською державною нотаріальною конторою на підставі постанови СУ УМВС України в Черкаській області № б/н від 28.01.2009, власник [PERSON] . 27.10.2023 адвокат Прядка В.М., діючи в інтересах [PERSON] , звернувся до ГУНП у Черкаській області із адвокатським запитом № 122/23, в якому просив надати копію постанови СУ УМВС України в Черкаській області № б/н від 28.01.2009, якою було накладено арешт на нерухоме майно, що належить [PERSON] , та частково скасувати арешт з нерухомого майна [PERSON] та [PERSON] . Листом № 24/П-70аз від 09.11.2023 ГУНП у\~Черкаській області\~повідомило,\~що 17.04.2008 була порушена кримінальна справа № 02008000211 за ознаками злочинів, передбачених частиною 3 статті 190 КК України по факту шахрайських дій представниками релігійної общини. 30.05.2008 фігурантам у кримінальній справі, в тому числі [PERSON] пред`явлено обвинувачення та 30.09.2009 кримінальна справа з обвинувальним висновком направлена до Придніпровського районного суду м. Черкаси в порядку статті 232 КПК України (в редакції 1960). 01.12.2014 Придніпровським районним судом м. Черкаси винесено вирок та матеріали кримінальної справи до СУ ГУНП не направлялися. В архівних фондах, які передані на тимчасове зберігання до відділу відповідно до наказу МВС України № 1162 від 04.11.2016 «Про забезпечення збереження архівних документів головних управлінь, управлінь МВС України в Автономній республіці Крим. областях, м. Києві та на залізницях, їх користування та експертизи цінності» відсутні матеріали кримінальної справи № 02008000211. На підставі вищевикладеного, надати копію постанови слідчого про накладення арешту на майно, яка знаходиться в матеріалах вказаної кримінальної справи, не представляться можливим, оскільки всі матеріали кримінальної справи направлено до Придніпровського районного суду м. Черкаси. 14.12.2023 адвокат Прядка В.М., діючи в інтересах [PERSON] , звернувся до ГУНП у Черкаській області із адвокатським запитом № 134/23, в якому просив надати копію постанови СУ УМВС України в Черкаській області № б/н від 28.01.2009, якою було накладено арешт на нерухоме майно, що належить [PERSON] , та частково скасувати арешт з нерухомого майна [PERSON] та [PERSON] . В разі якщо ГУНП не є правонаступником УМВС, адвокат Прядка В.М. просив повідомити хто є розпорядником даної інформації після ліквідації після ліквідації всіх територіальних підрозділів МВС. Крім того, 14.12.2023 адвокат Прядка В.М., діючи в інтересах [PERSON] , звернувся із аналогічним адвокатським запитом до МВС України. Листом № 24/П-91аз від 20.12.2023 ГУНП у\~Черкаській області\~повідомило, що матеріали кримінальної справи № 02008000211 (щодо [PERSON] ) були направлені до Придніпровського районного суду м. Черкаси та після винесення вироку судом до СУ ГУНП не направлялися. На підставі вищевикладеного, надати копію постанови слідчого про накладення арешту на майно, яка знаходиться в матеріалах вказаної кримінальної справи, не представляться можливим. Листом № 24/П-92аз від 22.12.2023 ГУНП у\~Черкаській області\~повідомило, що станом на 21.12.2023 за обліками УІАП ГУ НП [PERSON] , є особою, відносно якої обвинувальні акти разом із матеріали кримінальних справ скеровані до суду та до органів слідства УМВС чи ГУНП не поверталися. За результатами судових розглядів [PERSON] : 15.11.2000 засуджений Черкаським районним судом Черкаської області за ч. 6 ст. 19 та ч. 3 ст. 81 КК України до 3-х років позбавлення волі, із застосуванням ст. 46-1 КК України з відстрочкою виконання вироку на 2 роки та сплатою штрафу в розмірі 680 грн. Відомості про сплату штрафу до УЛАП ГУНП не надходили; 17.04.2009 Придніпровським РВ УМВС в м. Черкаси порушено кримінальну справу № 020212008000211 за ознаками злочинів, передбачених ч. 3 ст. 209; ч. 4 ст. 190; ч. 1 ст. 255; ч. 1 ст. 358; ч. 3 ст. 358 КК України. 01.12.2011 Придніпровським районним судом м. Черкаси засуджений за ч. 3 ст. 209, ч. 4 ст. 190, ч. 1 ст. 255, ч. 1 ст. 358, ч. 3 ст. 358 КК України до 12 років позбавлення волі з конфіскацією майна та позбавленням права займати посади пов`язані з виконанням організаційно-розпорядчих і адміністративно-господарських обов`язків терміном на 3 роки. 07.02.2020 [PERSON] звільнений по відбуттю строку покарання. Питання скасування постанови про накладення арешту на майно відноситься до компетенції суду. Постановою КМУ від 16.09.2015 № 730 «Про утворення територіальних органів Національної поліції та ліквідацію територіальних органів Міністерства внутрішніх справ» територіальний орган Міністерства внутрішніх справ України УМВС України в Черкаській області ліквідовано та утворено територіальний орган Національної поліції Головне управління Національної поліції в Черкаській області. 07.11.2015 набрав чинності Закон України «Про Національну поліцію» від 02.07.2015 № 580-УІП та пунктом 5 розділу ХІ прикінцевих і перехідних положень якого визначено, що Закон України «Про міліцію» визнано таким, що втратив чинність. Відповідно до вищезазначеного Закону ГУНП в Черкаській області не є правонаступником УМВС України в Черкаській області. Листом № 1954А3/38-1901-2023 від 21.12.2023 МВС України повідомило, що архівні документи ліквідованих ГУМВС, УМВС передано на тимчасове зберігання до архівних підрозділів ГУНП України. 09.02.2024 адвокат Прядка В.М., діючи в інтересах [PERSON] , звернувся до Придніпровського районного суду м. Черкаси із адвокатським запитом № 22/24, в якому просив надати копію постанови СУ УМВС України в Черкаській області № б/н від 28.01.2009, якою було накладено арешт на нерухоме майно, що належить [PERSON] , а також матеріали кримінального справи за обвинуваченням [PERSON] за ознаками злочинів, передбачених ч. 3 ст. 190 КК України по факту шахрайських дій представниками релігійної общини, провадження № 0200800021, порушена СУ УВВС в Черкаській області 17.04.2008. При ознайомленні\~з матеріалами\~справи адвокатом\~Прядкою В.М.\~було виявлено,\~що постанова\~про арешт\~відсутня,\~проте наявний\~Витяг про\~реєстрацію в\~Єдиному реєстрі\~заборон відчуження\~об`єктів\~нерухомого майна\~№ 22485566\~від 04.02.2009\~ тип\~обтяження:\~арешт нерухомого\~майна;\~підстава обтяження:\~постанова б/н\~від 28.01.2009\~ СУ\~УМВС України\~в Черкаській\~області;\~об`єкт обтяження:\~квартира [ADDRESS] ; власник: [PERSON] . Відсутність в матеріалах кримінальної справи постанови СУ УМВС України в Черкаській області № б/н від 28.01.2009 також підтверджується листом Придніпровського районного суду м. Черкаси № 1478/25-Вих/1-9/2011 від 23.01.2025. 15.03.2024 адвокат Прядка В.М., діючи в інтересах [PERSON] , звернувся до Першої черкаської нотаріальної контори із адвокатським запитом № 37/24, в якому просив надати копію постанови СУ УМВС України в Черкаській області № б/н від 28.01.2009, якою було накладено арешт на нерухоме майно, що належить [PERSON] . Листом № 450/01-16 від 18.03.2024 Перша черкаська нотаріальна контора повідомила, що виконуючи обов`язки реєстратора вона лише вона лише внесла відомості про обтяження до Єдиного реєстру заборони відчуження об`єктів нерухомого майна, а тому не є суб`єктом обтяження та не приймала самостійно рішення про накладення арешту. 28.10.2024 адвокат Прядка В.М., діючи в інтересах [PERSON] , звернувся до КП «ЧОБТІ» із адвокатським запитом № 179/24, в якому просив надати копію постанови СУ УМВС України в Черкаській області № б/н від 28.01.2009, якою було накладено арешт на нерухоме майно, що належить [PERSON] . Листом № 707 від 29.10.2024 до КП «ЧОБТІ» повідомило, що в матеріалах інвентаризаційної справи на квартиру [ADDRESS] , постанова № б/н від 28.01.2009 СУ УМВС України в Черкаській області відсутня. До 01.01.2013 КП «ЧОБТІ» не було держателем Єдиного реєстру заборон, тобто не знімало і не накладало арешти у визначений законом порядок. 04.11.2024 адвокат Прядка В.М., діючи в інтересах [PERSON] , звернувся до Черкаського обласного державного нотаріального архіву із адвокатським запитом № 192/24, в якому просив надати копію постанови СУ УМВС України в Черкаській області № б/н від 28.01.2009, якою було накладено арешт на нерухоме майно, що належить [PERSON] . Листом № 1280/01-17 від 13.11.2024 Черкаський обласний державний нотаріальний архів повідомив, що постанови правоохоронних органів можуть надходити на зберігання до архіву виключно у тому випадку, якщо на підставі такого документа державною нотаріальною конторою було зареєстровану заборону відчуження у Єдиному реєстрі заборон відчуження об`єктів нерухомого майна. Реєстратором обтяження зазначено Першу черкаську державну нотаріальну контору, однак документи Першої черкаської державної нотаріальної контори за 2009 рік не передані на зберігання до архіву, тому надати копію постанови неможливо. Таким чином,\~вжитими адвокатом\~Прядкою В.М.\~заходами не\~вдалося отримати\~копію постанови\~СУ УМВС\~України в\~Черкаській області\~№ б/н\~від 28.01.2009\~та встановити\~законність накладення\~арешту на\~квартиру [ADDRESS] . Водночас, наявність арешту, накладеного на підставі вищевказаної постанови, порушує права позивачки як співвласника майна на розпорядження ним та на прийняття спадщини після смерті батька [PERSON] . Статтею 41 Конституції України та статтею 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод закріплено принцип непорушності права приватної власності, який означає право особи на безперешкодне користування своїм правом та закріплює право власника володіти, користуватися і розпоряджатися належним йому майном, на власний розсуд учиняти щодо свого майна будь-які угоди, відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб. Відповідно до статей 316, 317, 319 ЦК України правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб. Власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном. Власник володіє, користується та розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Частиною 1 статті 321 ЦК України передбачено, що право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Відповідно до частини 1 статті 328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. При цьому, право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом. Згідно статті 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном. Зазначена норма матеріального права визначає право власника вимагати будь-яких усунень свого порушеного права від будь-яких осіб будь-яким шляхом, який власник вважає прийнятним. Визначальним для захисту права на підставі цієї норми права є наявність у позивача права власності та встановлення судом наявності перешкод у користуванні власником своєю власністю. При цьому не має значення, ким саме спричинено порушене право та з яких підстав. За змістом статей 1216, 1217 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Відповідно до статті 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Частиною 5 статті 1268 ЦК встановлено, що незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Згідно із частинами 1, 3 статті 1296 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину. Відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину. Системний аналіз зазначених норм права свідчить про те, що спадкоємець, який у встановленому законом порядку прийняв спадщину, є її власником з часу її відкриття, а документом для підтвердження права власності на спадкове майно є свідоцтво на спадщину, отримане в установленому законодавством порядку. Згідно із частиною 1 статті 67 Закону України «Про нотаріат» свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою всіх спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, встановленому цивільним законодавством. Як передбачено у пункті 4.16 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України №296/5 від 22.02.2012, видача свідоцтва про право на спадщину на майно, право власності на яке підлягає державній реєстрації, проводиться нотаріусом після подання документів, що посвідчують право власності спадкодавця на таке майно та перевірки відсутності заборони або арешту цього майна. Якщо нотаріусом\~обґрунтовано відмовлено\~у видачі\~свідоцтва про\~право на\~спадщину,\~виникає цивільно-правовий\~спір,\~що підлягає\~розглядові у\~позовному провадженні.\~Тобто,\~визнання права\~власності на\~спадкове майно\~в судовому\~порядку є\~винятковим способом\~захисту,\~що має\~застосовуватися,\~якщо існують\~перешкоди для\~оформлення спадкових\~прав у\~нотаріальному порядку.\~Аналогічний правовий\~висновок міститься\~у постановах\~Верховного Суду\~від 01.08.2019\~у справі\~№ 205/4311/14-ц,\~від 22.09.2021\~у справі № 227/3750/19. Враховуючи наведені положення закону та встановлені судом обставини справи, оскільки за життя [PERSON] на праві спільної часткової власності належала частина квартири [ADDRESS] , позивачка у встановлений законом строк звернулася до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті батька [PERSON] , однак, постановою Другої черкаської державної нотаріальної контори від 25.04.2024 їй було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину у зв`язку з наявністю арештів на нерухомому майні, суд приходить до висновку про наявність достатніх правових підстав для задоволення позовних вимог в частині визнання за позивачкою права власності на частину квартири [ADDRESS] , в порядку спадкування після смерті [PERSON] . Щодо позовних вимог в частині зняття арешту з квартири, суд зазначає наступне. Судом встановлено, що арешт на квартиру [ADDRESS] був накладений слідчим СУ УМВС України в Черкаській області 28.01.2009 у межах кримінальної справи № 02008000211, в якій 30.05.2008 [PERSON] було пред`явлено обвинувачення. В подальшому, вироком Придніпровського районного суду м. Черкаси від 01.12.2011 [PERSON] було визнано винним у вчиненні злочинів та засуджено до позбавлення волі з конфіскацією всього майна. Відповідно до статті 126 КПК України в редакції 1960 року, чинній на час накладення арешту на майно, зазначений захід міг тимчасово застосовуватися слідчим або судом на період досудового слідства та/або судового розгляду для забезпечення цивільного позову і можливої конфіскації майна. Накладений на майно арешт підлягав скасуванню органом досудового слідства, коли в застосуванні цього заходу відпаде потреба. Згідно з пунктами 7 та 8 частини 1 статті 324 КПК України в редакції 1960 року постановляючи вирок, суд повинен вирішити, чи підлягає задоволенню пред`явлений цивільний позов, на чию користь та в якому розмірі, і чи підлягають відшкодуванню збитки, заподіяні потерпілому, а також кошти, витрачені закладом охорони здоров`я на його стаціонарне лікування, якщо цивільний позов не був заявлений; що зробити з майном, описаним для забезпечення цивільного позову і можливої конфіскації майна. Згідно з пунктом 9 розділу XI «Перехідні положення» КПК України 2012 року, питання про зняття арешту з майна, накладеного до набрання чинності цим Кодексом, вирішується в порядку, що діяв до його набрання чинності. Аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом України у постанові від 15.05.2013 у справі № 6-26цс13 та Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 24.04.2019 у справі № 2-3392/11, від 15.05.2019 у справі № 372/2904/17-ц, від 21.08.2019 у справі № 911/1247/18. У разі, якщо арешт накладений на майно особи, яка не є учасником кримінального провадження, розпочатого в період дії КПК 1960 року, спір щодо зняття арешту з майна є приватноправовим і має розглядатися за правилами цивільного судочинства, такий висновок зробила Велика Палата в постанові від 24.04.2019 у справі № 2-3392/11. Як встановлено судом, [PERSON] та [PERSON] не були учасниками кримінальної справи № 02008000211. Більше того, [PERSON] на підставі свідоцтва про право власності на житло № [NUMBER] від 19.03.1993 належить лише частина квартири [ADDRESS] . Таким чином, враховуючи встановлені обставини справи, оскільки постановою СУ УМВС України в Черкаській області № б/н від 28.01.2009 було накладено арешт на всю квартиру [ADDRESS] , яка, окрім [PERSON] , на праві спільної часткової власності належить й іншим особам [PERSON] та [PERSON] , які не були учасниками кримінальної справи, в інший спосіб, крім звернення до суду з позовом про звільнення майна з-під арешту, позивачка не може захистити своє порушене право власності, суд приходить до висновку про необхідність захисту права позивачки шляхом зняття арешту з майна. Отже, всебічно оцінивши подані докази та доводи сторін, суд приходить до висновку, що позовні вимоги [PERSON] є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню в повному обсязі. Вирішуючи питання\~про розподіл\~судових витрат\~суд виходить\~з того,\~що судові\~витрати складаються\~з судового\~збору та\~витрат,\~пов`язаних\~з розглядом\~справи. До останніх належать витрати: 1) на професійну правничу допомогу; 2) пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи; 3) пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; 4) пов`язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду. 27.02.2025 адвокат Прядка В.М. подав заяву, в якій просив не стягувати з Черкаської міської ради понесені позивачкою витрати на правову допомогу. Крім цього, у судовому засіданні адвокат Прядка В.М. також просив не стягувати понесені позивачкою судові витрати з ГУНП в Черкаській області. Відтак, на підставі принципу диспозитивності, закріпленого статтею 13 ЦПК України, відсутні підстави для відшкодування судових витрат за рахунок відповідачів. На підставі\~викладеного,\~

Outcome: approved