Jurisdiction: civil
Date: 2025-07-03 00:00:00

У березні 2025 року позивач звернулась до Солом`янського районного суду м. Києва із вказаним позовом. Свої вимоги обґрунтовує тим, що між нею та відповідачем 20 серпня 2020 року Печерським районним відділом ДРАЦС м. Києва Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції було зареєстровано шлюб, про що складено відповідний актовий запис №1071 від 20 серпня 2020 року та видано свідоцтво про шлюб серії [NUMBER] . Від даного шлюбу подружжя має доньку, [PERSON] , [INFO] . Спору щодо місця проживання дитини не має. Останнім часом стосунки з чоловіком погіршилися, часто трапляються сварки, які відбуваються на очах у дитини. Вони проживають окремо та мають різні інтереси. Фактично сім`я припинила своє існування. Оскільки вони з відповідачем більше не підтримують шлюбні стосунки, збереження шлюбу є неможливим. Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями для розгляду зазначеної позовної заяви визначено головуючого суддю Майстренка О.М. Ухвалою Солом`янського районного суду міста Києва від 18.04.2025 відкрито спрощене позовне провадження з повідомленням (викликом) сторін, в якій відповідачу встановлено 15-денний строк для подання відзиву з викладенням заперечення проти позову. Позивач в судове засідання не з`явилась. Матеріали справи містять заяву позивача про розгляд справи без її участі. Позов підтримує та просить його задовольнити. 04 травня 2025 року до Солом`янського районного суду м. Києва надійшла заява відповідача в якій останній просив розгляд справи проводити без його участі, проти задоволення позову не заперечує. За загальним правилом ч. 1 ст. 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. З огляду на викладене, суд вважає за можливе проводити розгляд справи у відсутності сторін. Судом на підставі частини другої статті 247 ЦПК України, у зв`язку із неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Вивчивши матеріали справи та дослідивши надані докази в їх сукупності, проаналізувавши зміст норм матеріального і процесуального права, які врегульовують спірні правовідносини, суд виходить з наступного. Судом встановлено, що 20 серпня 2020 року Печерським районним відділом ДРАЦС м. Києва Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції між [PERSON] та [PERSON] було зареєстровано шлюб, про що складено відповідний актовий запис №1071 від 20 серпня 2020 року та видано свідоцтво про шлюб серії [NUMBER] . Після реєстрації шлюбу прізвище подружжя [PERSON] , [PERSON] . Від даного шлюбу подружжя має доньку, [PERSON] , [INFO] . Спору щодо місця проживання дитини не має. Зі змісту позовної заяви вбачається, що сторони не ведуть спільного господарства та не зацікавлені у продовженні сімейного життя, тобто шлюбно-сімейні відносини фактично припинили своє існування. Згідно з ч. 1 ст. 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Відповідно до ч. 3 ст. 105 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до статті 110 цього Кодексу. Статтею 112 СК України визначено, що шлюб розривається, якщо судом буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. Таким чином суд вважає, що подальше збереження шлюбних відносин суперечитиме інтересам позивача та відповідача, враховуючи, що жодна зі сторін не зверталася до суду з клопотанням про надання строку для примирення, тобто між подружжям відсутні будь-які намагання спрямовані на відновлення сімейних відносин. Відповідно до статті 113 Сімейного кодексу України особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку про задоволення позову. Згідно зі ст.141 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягають стягненню витрати по сплаті судового збору у розмірі 1211,20 грн. З огляду на викладене та

Outcome: approved